pašvaldība Latvijā no 2021. gada 1. jūlija From Wikipedia, the free encyclopedia
Dobeles novads ir Latvijas 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas gaitā 2021. gada 1. jūlijā izveidota Latvijas pašvaldība, kurā tika apvienots Dobeles novads, Auces novads un Tērvetes novads. Robežojas rietumos ar Saldus novadu, ziemeļos ar Tukuma novadu, austrumos ar Jelgavas novadu un dienvidos ar Lietuvas Šauļu apriņķi. Novada centrs atrodas Dobeles pilsētā.
Dobeles novads | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||
![]() | ||||||
|
||||||
Centrs: | Dobele | |||||
Kopējā platība:[1] | 1 629,3 km2 | |||||
• Sauszeme: | 1 587,3 km2 | |||||
• Ūdens: | 42,1 km2 | |||||
Iedzīvotāji (2024):[2] | 27 474 | |||||
Blīvums (2024): | 17,3 iedz./km2 | |||||
Izveidots: | 2021. gadā | |||||
Domes priekšsēdētājs: | Ivars Gorskis (LZS) | |||||
Mājaslapa: | dobele | |||||
![]() |
Novada teritorija pilnībā pārklājas ar pirms iepriekšējās administratīvi teritoriālās reformas pastāvējušā Dobeles rajona teritoriju.
Dobeles novads sastāv no 21 teritoriālajām vienībām: Annenieku pagasts, Auces pilsēta, Augstkalnes pagasts, Auru pagasts, Bēnes pagasts, Bērzes pagasts, Bikstu pagasts, Bukaišu pagasts, Dobeles pagasts, Dobeles pilsēta, Īles pagasts, Jaunbērzes pagasts, Krimūnu pagasts, Lielauces pagasts, Naudītes pagasts, Penkules pagasts, Tērvetes pagasts, Ukru pagasts, Vecauces pagasts, Vītiņu pagasts un Zebrenes pagasts.
Lielākā Dobeles novada daļa atrodas Zemgales līdzenumā, ziemeļaustrumi pieder pie Rīgas smiltāju līdzenuma, dienvidrietumi pie Dienvidkurzemes zemienes. Novada rietumos augstumi sasniedz 100 — 150 m vjl, augstākais punkts — 150,4 m (Cīruļu kalns Lielauces pagastā). Augsnes — velēnu karbonātu, velēnu vāji un vidēji podzolētās. Meži ap ceturtdaļa no teritorijas. Derīgie izrakteņi — grants (Krikšķi, Podiņi), māls (Lielauce), kaļķakmens (Vītiņi), kūdra (Zīļu purvs).[3]
Vidējā temperatūra: -5 ° C janvārī, + 17 ° C jūlijā. Nokrišņu daudzums 550—600 mm gadā.[3][4]
18 ezeru, kas lielāki par 1 ha. Lielākie: Zebrus ezers 4,4 km², Lielauces ezers 3,7 km².[3]
Novada teritorija relatīvi blīvi apdzīvota kopš 3. gadu tūkstoša p.m.ē. 10.-12. gadsimtā tajā bija izveidojušās zemgaļu zemes ar nocietinātiem centriem — Tērvete, Spārnene, Dobele, Silene. Gandrīz visu 13. gadsimtu notika cīņas ar krustnešiem. Pēc tam, kad 1279.-1289. gadā Dobeles pils izturēja sešus krustnešu aplenkumus, zemgaļi to nodedzināja un atkāpās uz Rakti un Lietuvu.[3]
![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
Esošajās robežās
|
|
| |||||||||||||||||||||||||||||||||
N# | Nosaukums | Statuss | Pagasts | Iedzīvotāji (2021)[5][6] |
---|---|---|---|---|
1. | Dobele | Pilsēta | - | 9277 |
2. | Auce | Pilsēta | - | 2407 |
3. | Bēne | Ciems | Bēnes | 1203 |
4. | Gardene | Ciems | Auru | 1149 |
5. | Jaunbērze | Ciems | Jaunbērzes | 618 |
6. | Miltiņi | Ciems | Bērzes | 497 |
7. | Augstkalne | Ciems | Augstkalnes | 478 |
8. | Kroņauce | Ciems | Tērvetes | 471 |
9. | Vecauce | Ciems | Vecauces | 433 |
10. | Kaķenieki | Ciems | Annenieku | 427 |
![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
Dobeles novadu šķērso viens galvenais autoceļš — A9. Tāpat, novadu šķērso arī vairāki reģionālās nozīmes autoceļi: P95 (Jelgava—Tērvete—Lietuvas robeža (Žagare)), P96 (Pūri—Auce—Grīvaiši), P97 (Jelgava—Dobele—Annenieki), P98 (Jelgava (Tušķi)—Tukums), P102 (Dobele—Jaunbērze), P103 (Dobele—Bauska) un P104 (Tukums—Auce—Lietuvas robeža (Vītiņi)). Novada ziemeļaustrumus un ziemeļus šķerso arī dzelzceļa līnija Rīga—Liepāja, uz kuras atrodas divas strādājošas stacijas Dobeles novada teritorijā — Dobele un Biksti
![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |
![]() | Šī sadaļa jāpapildina. |