magyarországi város Komárom-Esztergom vármegyében From Wikipedia, the free encyclopedia
Oroszlány (németül: Ohreslahn, szlovákul: Oroslán vagy Orosláň) város, az Oroszlányi járás székhelye Komárom-Esztergom vármegyében, annak ötödik legnépesebb települése.
Oroszlány | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Komárom-Esztergom | ||
Járás | Oroszlányi | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Lazók Zoltán (Oroszlányiak Lokálpatrióta Köre Egyesület)[1] | ||
Jegyző | dr. File Beáta | ||
Irányítószám | 2840 | ||
Körzethívószám | 34 | ||
Testvértelepülései | Lista | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 18 064 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 237,06 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 75,86 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Oroszlány weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Oroszlány témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Vértes északnyugati lábánál, a Vértesalja északkeleti peremén, a Tatabányától 15 kilométerre délnyugatra helyezkedik el. A szomszéd települések: észak felől Kecskéd és Környe, északkelet felől Vértessomló, kelet felől Várgesztes, délkelet felől Gánt, délnyugat felől Pusztavám, nyugat felől Bokod, északnyugat felől pedig Dad.
Oroszlány a hazai közlekedési hálózat szempontjából meglehetősen félreeső elhelyezkedésű város, nemcsak főközlekedési utak, de még másodrendű főutak sem érintik, kizárólag négy számjegyű mellékutakon érhető el. A legfontosabb megközelítési iránya Tatabánya és az M1-es autópálya felől: előbb a 8135-ös úton, majd Környétől a 8119-es úton, a Csákvárra vezető majki elágazástól pedig a 8143-as úton. Kecskéd felől a 8155-ös út vezet a városba; nyugati határszélét érinti még a 81 134-es út is.
Közvetlen autóbuszjáratokkal Budapestről, Győrből, Kisbérről és Tatabányáról érhető el. A hazai vasútvonalak közül is csak egy aránylag rövid szárnyvonal, a Tatabánya–Oroszlány-vasútvonal érinti, amelynek Oroszlány vasútállomás a végállomása; óránként köti össze elővárosi személyvonat Budapesttel.
Szokatlanul hangzó nevét a szájhagyomány szerint azért kapta, mert a várúr két rossz lányát tartotta bezárva az erődítmény börtönében („Ó, rossz lány…” – hangoztatta gyakran). A valószínűbbnek tűnő magyarázat szerint a település a nevét a Csák család címerállatáról, az oroszlánról kapta. Egyes vélekedések szerint a vár kapuját is két kőoroszlán őrizte.
A város közelében fekvő Környén már a római korban is település volt (Quirinum), ám Oroszlányban az ember legkorábbi nyoma a város mai területén az avar korból fogható meg (eltekintve a XIX. század végén talált, néhány nehezen datálható kőeszköztől), erről két kora avar kori temetőrészlet feltárása (1957, 1973) során előkerült leletek (pajzsdudorok, lándzsahegyek, vaskések, ékszerek, kerámiák, fémabroncsos favödröcskék stb.) tanúskodnak.
Első említése 1383-ból ismert, ekkor Oroszlankew (Oroszlánkő) néven tűnik fel, aztán a 15. században Possesio Orozlankew néven említik egy oklevélben, a Csák nemzetség birtokaként.
1536-ban még feltűnik „Oroszlánkő várának” említése, aztán a török hódoltság idején már nem szerepel a lakott helyek jegyzékében. Forrásainkból mindenesetre kiderül, hogy a török az 1543-as hadjárata során felgyújtotta Tata, Gesztes és Vitány várát is, elképzelhető, hogy Oroszlánkő is erre a sorsra jutott.
A 16. század második felében, ill. a 17. században a vár és vidéke teljesen lakatlan, neve is „Pusztaoroszlánkő”-ként tűnik fel ekkor. A megújulás a török kiűzését követő betelepítési politika révén köszöntött a vidékre: a terület ekkori birtokosai, az Eszterházyak Pozsony, Nyitra és Trencsén vármegyéből származó szlovákokat telepítettek be a puszta vidékre. A telepesek feljegyzéseiből kiderül: ekkor még láthatóak voltak a vár romjai, de annak köveit házaik építéséhez hordták szét.
A Rákóczi-szabadságharc bukása után a fejedelemhez hű Esterházy Antal követte urát a száműzetésbe, így birtokai a császárhű Eszterházy Józsefre szálltak. Ez idő tájt a népesség száma igen alacsony volt a faluban: mindössze húsz körüli volt az itt élő jobbágycsaládok száma, ám ez az úrbérrendezés idején már 117 fő jobbágyra valamint 50 fő zsellérre emelkedett. Továbbnézve a demográfiai adatokat megállapíthatjuk, hogy az 1820-as években a falunak 598 lakója volt már, akik a csaknem 200 házban élték nehéz életüket.
Az 1848–49-es események utáni jobbágyfelszabadítás némileg könnyített a jobbágyok terhein, ám szűkös bevételeik miatt gyakran kénytelenek voltak a közelben fekvő Eszterházy-birtok számára dolgozni. A nehéz körülmények miatt százak vándoroltak el a vidékről, a helyzetet tovább súlyosbították az első- majd a második világháború emberveszteségei.
A szocialista időkben a várost övező széntelepekre tevődött át a hangsúly, (a barnakőszén nyomait már a 20. század elején kimutatták), amelynek nyomán a település 1954-ben városi rangot nyert, és Oroszlány városa az ország egyik legfőbb szénbányászati térségévé vált. Ennek azonban vége: az aknák mára mind bezártak.
A település népességének változása:
Lakosok száma | 18 326 | 18 139 | 18 171 | 18 078 | 18 064 |
2013 | 2014 | 2018 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 81,8%-a magyarnak, 2,4% cigánynak, 1,3% németnek, 0,7% románnak, 0,9% szlováknak mondta magát (18,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 24,1%, református 6,2%, evangélikus 3,4%, görögkatolikus 0,7%, felekezeten kívüli 33,2% (30,6% nem nyilatkozott).[10]
2022-ben a lakosság 83,5%-a vallotta magát magyarnak, 2% cigánynak, 1,2% ukránnak, 0,8% németnek, 0,6% szlováknak, 0,6% románnak, 0,1-0,1% szerbnek és lengyelnek, 2,3% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (15,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 14,7% volt római katolikus, 5,3% református, 2,4% evangélikus, 0,4% görög katolikus, 0,1% ortodox, 1,5% egyéb keresztény, 0,6% egyéb katolikus, 27,9% felekezeten kívüli (46,9% nem válaszolt).[11]
Oroszlány város címere hegyes talpú pajzs, kék mezőben, zöld pázsiton, balra forduló, ágaskodó, egyfarkú, arany oroszlán.
A térség egyik legnagyobb foglalkoztatójának számított a Vértesi Erőmű Zrt. A cég működtette Magyarország utolsó mélyművelésű szénbányáját, az eocén program során 1981-ben megnyitott Márkushegyi bányaüzemet, valamint az erre települt Oroszlányi erőművet, mely 1961-ben kezdte meg működését. Az 1990-es években már 7500 bányász elveszítette a munkáját. A bánya 2014 végén zárt be, az erőműben pedig 2015. december 31-én állt le a termelés, miután az áramtermelés a meglévő költségszinten és áramárak mellett nem volt fenntartható, valamint a szigorodó környezetvédelmi előírások miatt széntüzeléssel már nem üzemelhetett tovább. Ezt követően 233 dolgozót bocsátottak el, és 2016 szeptemberében további 200 ember munkaviszonya szűnt meg.
Oroszlány (és a szomszédos Bokod) távfűtését az erőművön keresztül az állam biztosította, erre a Vértesi Erőmű Zrt. 2020-ig kötelezettséget vállalt, és azt 2016 januárjától az MVM Oroszlányi Erőműfejlesztő Zrt. gázkazános mini erőműve révén látja el.
A város mellett ipari park működik, ahol jellemzően összeszerelő-üzemek működnek, az egykori erőműhöz képest alacsonyabb fizetést biztosítva a munkavállalóknak; emiatt már munkaerőhiánnyal is szembesülnek. Ugyanakkor a megye 100 legnagyobb árbevételű vállalkozásából négy is itt működik (BorgWarner Oroszlány Kft., GE Water and Process Hungary Kft., Wescast Hungary Zrt., Vértesi Erőmű Zrt.), ami stabil iparűzési adó bevételt biztosít az önkormányzatnak.[12]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.