Szombathely From Wikipedia, the free encyclopedia
A Weöres Sándor Színház Szombathelyen található. Nevét a szombathelyi születésű Weöres Sándor író-költőről kapta.
Weöres Sándor Színház | |
Település | Szombathely |
Cím | Akacs Mihály utca 7 |
Hasznosítása | |
Felhasználási terület | színházépület |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Weöres Sándor Színház weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Weöres Sándor Színház témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Feltételezhetően Szombathely római kori elődjének, Savaria városának már lehetett teátruma, legalábbis a legújabb kutatások szerint egy teátrum-amfiteátrum maradványait rejti a Kálvária domb oldala. A feltárások még nem fejeződtek be. Színházi témában 1730-ból származik az első írásos emlék, amely szerint a kőszegi jezsuita iskola diákjai egy iskoladrámát az Arsinoe című tragédiát adtak elő Szombathelyen, jeleneteiben a latin mellett német és magyar előadási nyelven.
A felvilágosodás korában már nemcsak vásári komédiákat, hanem egyfelvonásos operákat olasz, német balett- és táncelőadásokat is láthattak Vas vármegye lakói. A város 1770-ben alapított ferences gimnáziumának diákjai már rendszeresen, évenként akár többször is bemutatták tudásukat az iskolai színpadon, 1775. június 13-án például, Szent Antal ünnepén Drama officioso-bucolicum Gymnasii Sabariensis… címmel S. Angster Jeromos prefektusuk darabját játszották. A bölcseleti líceum 1796-ra készült el, növendékei, tanáraik Kultsár István, Kresznerics Ferenc és Faludi Ferenc műveit adták elő évenkénti előadásaikon. (A két iskola későbbi egyesüléséből alakult meg a premontrei főgimnázium 1851-ben.)[1] A helyi diákszínjátszók magyar, német és latin nyelvű előadásain kívül, főleg német nyelvű vándortársulatok fordultak meg a városban.
A reformkorban már megjelentek a magyar nyelvű vándortársulatok is, melyek a magyar szellem és a magyar nyelv ápolásának elhivatott művelőiként járták az országot és eljutottak Szombathelyre is. Leggyakrabban az egykori Szarvas vendéglőben (később Sabaria, majd Pannónia étterem) léptek fel. Például 1813-ban, két teljes hónapig itt játszott a Nemzeti Színjátszó Társaság, melynek Déryné Széppataki Róza is tagja volt. Vas vármegye is támogatta a magyar nyelv és a színjátszás ügyét és 1828. évi közgyűlésén jegyzőkönyvbe iktatták a Dunántúli Színjátszó Társaság (a Nyugat-magyarországi régió szervezetten pártolt színtársulata) megalakítását, támogatták a szomszédos megyéket a balatonfüredi nemzeti színház létrehozásának ügyében. Kisfaludy Sándor kezdeményezésére 1831. május 25-én Kiscellben (a mai Celldömölkön) Győr, Vas, Veszprém és Zala vármegyék 5 pontból álló megállapodást fogadtak el, és közösen támogatták a társulatot. Küldetést láttak a színészek munkájában: a haza és a nép ügyének szent szolgálatát. A jegyzőkönyv szerint:
„az Ausztria és Styria felől árvíz módra terjedő elnémetesedés és az azzal járó nemzetiség hanyatlása ellen”
ezzel lehet leginkább védekezni. Különböző vándortársulatok évről évre ellátogattak a városba, a színházkedvelők tábora egyre nőtt és 1850 júniusában a Rumi utcában az egykori Holczheim-ház udvarán (a mai Mátyás király utca 18-20. sz. alatt) megnyílt a Nyári Színkör. Az itt fellépő társulatok legtöbbször Szigligeti Ede darabjait játszották. Állandó színház építésének tervéről az 1860-as évekből vannak dokumentumok. A színházi választmány elnökének Horvát Boldizsárt választották meg. Ingyenes telket is felajánlottak a színház építéséhez a Rumi utca és a Hosszú utca (ma Thököly utca) sarkán a lelkes pártfogók és a telkek tulajdonosai. Az 1867-es kiegyezést követő években, más országos ügyek miatt, háttérbe szorult a színház felépítése. Horvát Boldizsár (aki igazságügy-miniszter lett) helyére Takács Lajos került a színházi választmány élére. Az Építő- és Végrehajtó Bizottság tagjai között ott volt: Károlyi Antal, Éhen Gyula, Kunc Adolf. A vármegye és a város is 15-15 ezer forinttal és Szombathely, még 50 ezer téglával járult hozzá az építkezéshez. Részjegyekkel, örökös páholy-jeggyel és egyéb rendezvények bevételeivel gyarapították a költségekhez a hozzájárulást. Miután összegyűlt a pénz, 1878-ban megkezdték a színházépítést. Egy esztendőn belül készen állt a Hauszmann Alajos által tervezett neoreneszánsz teátrum, a város első, állandó kőszínháza.
1880. augusztus 9-én nyílt meg a szombathelyi Vas Megyei Nemzeti Színház, 350 férőhellyel, a Széchenyi (ma Berzsenyi) téren. A nyitóműsor méltó nyitánya volt a színház működésének: a városi dalárda énekelte Himnusz után lépett színre a város híres szülötte, a még nem egészen 20 éves, ifjú színésznő: Márkus Emília, a pesti Nemzeti Színház tagja, hogy elmondja a bátyja, Márkus Miklós ez alkalomra írott Prológját. Csiky Gergely Proletárok című darabját adták (Ingyenélők név alatt), melyben Márkus Emília mellett a legendás Prielle Kornélia szerepelt Beődy Gábor társulatának vendégeként. A két neves művésznőt kiemelkedő szereplésükért ezüst koszorúval jutalmazta a színház választmánya. Elkészült a színház és ettől kezdve már nemcsak a nyári hónapokban, hanem egész évben voltak előadások a városban. Az ország valamennyi korabeli neves színművésze megfordult Szombathelyen. 1907-ben tűzveszélyessé nyilvánították és bezárták a színházat. (A korabeli színházat egybeépítették a városházával. Az épületegyüttes Forgó utca felőli szárnya volt a színház, a tér felőli oldalon a városháza hivatali helyiségei álltak. 1925-1926-ban átépítették neobarokk homlokzatot kapott az épület és még egy emeletet is húztak rá.)[2]
A második világháború utolsó szakaszában aztán az egész épület helyrehozhatatlanul megrongálódott az angolszász bombák 1945. március 4-i pusztítása következtében. A lebontott színház és városháza helyén épült fel az MSZMP megyei pártbizottságának a székháza, majd az ELTE Savaria Egyetemi Központ Bölcsészettudományi Centrum épülete. Falán tábla őrzi a valaha volt színház emlékét.
1907. április 25-én fogadta el a város Márkus Géza tervét, amelyben már egy nagyobb, 1200 fős színházat tervezett, kiemelkedően biztonságos konstrukciót. Vas vármegye Törvényhatósága is jóváhagyta a színház fölépítését, de sosem lett a Széll Kálmán utca végén színház. Ott épült föl a Kovács Szálloda, a későbbi (s jelenleg zárva álló) Savaria Nagyszálló. A színház 1907-es bezárását követően színkörök működtek a városban, a Brenner János utcában és a Hérics-kertben is. A deszkákból épített Szombathelyi Nyári Színház az egykori Színház téren (ma Március 15-e tér) állt. 1913 és 1927 között tartották itt az előadásokat. Az Aréna utcában állt a szintén fából készült Aréna kerti nyári színház. A téli évadban 1949-ig többek között az Iparosházban, a Kovács Szálló színháztermében játszottak különböző vendégtársulatok. 1951-ben szabadtéri színpadot létesítettek a Jókai Parkban. A Megyei Művelődési és Sportházat 1963-ban adták át, előtte a Savaria Múzeum nagytermében is tartottak színi előadásokat. 1971-től az Iseum területén szabadtéri előadásokat is tartanak. Nyaranta rendszeresen Mozart: Varázsfuvola című operáját láthatták a nézők. 1981-ben megépült a Megyei Művelődési és Ifjúsági Központ (MMIK) is, de Szombathely továbbra is professzionális, produkciós színház nélkül maradt. Helyi műkedvelő színtársulatok (pl. a Tanárképző Főiskola Márkus Emília Színpada; Ferrum Színpad; Szombathelyi Ifjúsági Színház; Homo Ludens; Szombathelyi Versmondó Stúdió stb.) működtek a városban, de a korábban említett színházteremmel rendelkező intézmények (Művelődési és Sportház; MMIK) továbbra is csak befogadó színházként működtek. A Szombathelyi Bábszínház 1989 óta létezik. Az 1995. január 1-től hivatásos társulat, 1997-ben felvette a Mesebolt Bábszínház nevet.
1989. januárjában Bartók László előadóművész, Kiss József színész, rendező és néhány lelkes színházbarát kezdeményezésére aláírásgyűjtésbe kezdtek, hogy legyen egy saját, állandó, produkciós színháza Szombathelynek. 1989. május 4-én megalakult a Szombathelyi Színházalapító Társaság . 1991-ben már született egy olyan közgyűlési határozat, amelyben a város képviselői kinyilvánították színházalapítási szándékukat, de ez a terv nem valósult meg. Később mégiscsak lett színháza Szombathelynek.[3][4] 2000-ben 29 magánszemély megalakította a Szombathelyi Színházbarátok Egyesületét , mely tervei szerint különböző társulatok kamara színházi produkcióinak szombathelyi vendégfellépését tenné lehetővé, illetve idővel saját produkciók létrehozását tűzte ki célul.[5] Az egyesület alapítói között szerepelt Dömötör Tamás színész, rendező, Endrődy Krisztián színész és Pavelkovits László az egyesület elnöke. A Szombathelyi Színházbarátok Egyesületének első saját produkciója Egressy Zoltán: Sóska, sült krumpli című darabja volt, melyet Széles László rendezett. 2003-ban Woody Allen: Kleinmann és a halál című darabját Bezerédi Zoltán főszereplésével mutatták be, majd Friedrich Dürrenmatt: Fizikusok című drámája következett, Vasvári Emese, Csuja Imre, Tamási Zoltán főszereplésével, a negyedik pedig a Savaria moziban a Mulatság című előadás, Pelsőczy Réka rendezésében. 2006-ban a szombathelyi önkormányzat és a szakma (Enyedi Ildikó rendező, Orsós László Jakab dramaturg, Ascher Tamás rendező, Bodó Viktor rendező, Szász János rendező, Gothár Péter a Színház és Filmművészeti Egyetem rektorhelyettese) támogatásával a Szombathelyi Színházbarátok Egyesületéből létrejött a Kamara Savaria , azzal a céllal, hogy minden szezonban bemutat 4-5 saját produkciót, megszervez összesen 40-50 színházi estét. Előadásait már a HEMO (Helyőrségi Művelődési Otthon) helyiségeiben tartotta, így állandó játszóhely létesült. A Kamara Savaria 2006. április 8-án egy japán író, Mishima: Aoi című művének feldolgozásával debütált, Kamarás Iván, Péter Kata és Vasvári Emese szereplésével. Az egyesület illetve a kamaraszínház együttműködést vállalt a Mesebolt Bábszínházzal, a Ferrum Színházi Társulással, a Szamóca Színházzal és a Homo Ludenssel, valamint a Cromwell Ifjúsági Társulattal is.
A szombathelyi főiskola a Gór Nagy Mária Színitanodával együttműködve, 2004. február 16-án a szombathelyi Berzsenyi Dániel Főiskolán megalapította a Színházművészeti Tanszéket.[6] A színészképzésnek Gór Nagy Mária és Zsurzs Kati voltak a vezetői. A főiskolások 2005. március 9-én a HEMO-ban mutatták be az Anconai szerelmesek című darabot, amelyet Zsurzs Kati rendezett. 2006 szeptemberében megalakult a Berzsenyi Színház, amely a Berzsenyi Dániel Főiskola Színházművészeti Tanszékének égisze alatt működött, a szombathelyi volt Helyőrségi Művelődési Otthon (HEMO) felújított épületében kapott helyet, állandó társulat nélkül. A színészeket és a rendezőket produkciókra szerződtette a színház vezetése, de számoltak az itt végzett, tehetséges színészhallgatókkal is.[7] A Berzsenyi Színház ügyvezető igazgatója Regős Róbert, művészeti vezetője Walla Ervin volt. 2007. február 21-én Humorterápia című előadásukkal nyílt meg a HEMO 300 férőhelyes nagyterme, az előadás egyik főszereplője Gerendás Péter volt.[8] Másik játszóhelyük a HEMO emeletén a Márkus Emília-háziszínpad volt. 2007. december 12-én mutatták be a Ray Coonney: Páratlan páros című vígjátékát.
2007 áprilisában az Ipkovich György vezette testület Jordán Tamás Kossuth-díjas színművészt, a Nemzeti Színház korábbi igazgatóját bízta meg a szombathelyi teátrum koncepciójának kidolgozásával. Öt hónappal később 2007. szeptember 27-én Szombathely város közgyűlése ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodással, 28 igennel megszavazta és megalapította a Weöres Sándor Színházat. Az igazgató Jordán Tamás, az első társulatot nagyrészt budapesti színművészekből, a Kamara Savaria művészeiből és a Berzsenyi Dániel Főiskola színész hallgatóiból állította össze. 2008. áprilisi 2-án Jordán Tamás sajtótájékoztatón ismertette társulata névsorát.[9][10]2008. augusztus 24-én a Megyeháza udvarán közönség előtt is bemutatkozott a Weöres Sándor Színház teljes társulata,[11] majd a megyét járva, több településen is népszerűsítették az új szombathelyi színházat. A színház 2008 augusztusában kezdte meg működését az egykori Helyőrségi Művelődési Otthon (HEMO) épületében, az Akacs Mihály utca 7. szám alatt, közel az Ady téri buszpályaudvarhoz.
„ Részlet a kultúrpart írásából, 2008-ból: ”...tartja magát az az önkormányzati elképzelés, hogy a HEMO csak átmeneti otthona lesz a Weöres Sándor Színháznak. A közgyűlés – megrendelt építészeti tanulmányok, szakmai és lakossági fórumok tapasztalatai nyomán - már el is döntötte, hogy a vadonatúj színház a város szívében, a Március 15-e téren épül majd föl...Legutóbb a budapesti Nemzeti Színház fölépítésének-megnyitásának története mutatta meg feketén-fehéren, mi történik, ha mindent (színházat, művészetet, ízlést, építészetet) fölülír a politika. Úgyhogy ezen a ponton csöndben csak annyit mondhatunk, jó lenne, ha Szombathely ez ügyben higgadtan, körültekintően és nagyvonalúan viselkedne.[12] ”
Új színház nem épült fel a Március 15-e téren.[13][14] 2011 januárjától a HEMO átépített, kibővített, letisztult és modern épülete fogadja a színházba érkező közönséget. Az átépítés idéje alatt a színház a Megyei Művelődési és Ifjúsági Központban és a Bloom-házban tartotta az előadásait. Az új teátrum Filep Ákos és Kovács Balázs tervei szerint született újjá. A belsőépítészeti terveket Meláth Szilvia készítette. A megújult külső mellett, új, légkondicionált színházterem – páhollyal, megemelt nézőtérrel, jó rálátással és kényelmes székekkel a forgószínpaddal ellátott nagyszínpadra –, valamint az első emeleten a legkorszerűbb adottságokkal, mobil térrendezéssel, technikával és ülőhelyekkel rendelkező kamaraterem (a Márkus Emília-terem) várja a nézőket. A színházban található egy tévé- és egy hangstúdió is. A földszinten egy 80 fős étterem üzemel, amelyből átriumos terasz nyílik a szabadba, amely a szabadtéri előadások és a kertmozi helyszíne, ezen kívül teret ad színházi előadásoknak, beszélgetéseknek, koncerteknek, ahogy az alsó szinten található próbaterem is (Stúdiószínház), így összesen öt játszásra alkalmas helyiség áll rendelkezésre.
A Weöres Sándor Színház megalapítása óta részt vesz nyaranta a Savaria Történelmi Karneválon, amely Közép-Európa legnagyobb históriás karneváli forgataga. Évről évre több százezer ember látogatja Szombathelyen. Ilyenkor a színház társulata a Karneválszínház, közel két hétig egy szabadtéri vígjátékkal várja minden este a látogatókat. Ennek helyszíne korábban a Ferences-kert volt, 2006-tól a Megyeháza udvara, ahol egy több mint 500 fő befogadására alkalmas lelátó áll rendelkezésre.
A színház ünnepélyes átadása 2011. január 22-én a magyar kultúra napján volt, Madách Imre: Az ember tragédiája című drámájával. Az előadást Jordán Tamás rendezte, a főbb szerepekben Ádám: Szabó Győző; Éva: Csonka Szilvia; Lucifer: Mertz Tibor.
A Weöres Sándor Színház 2017 novemberétől tagja az Európai Színházi Konvenciónak (European Theatre Convencion – ETC), mely az európai színházakat tömörítő szervezet. Azóta számos lehetőséget kapott a színház, hogy részt vegyen a nemzetközi, színházi életben, s több színházi szakember is dolgozott, dolgozik folyamatosan a szombathelyi színházban.
A Weöres Sándor Színház épületében:
A Karneválszínház (2006 és 2019 között) szabadtéri előadásai:
A társulat 2008-ban
Színészek:
A növendékek: (a Berzsenyi Dániel Főiskola hallgatói)
A Weöres Sándor Színház Szenátusa 2011 júniusában alapította a Holdbeli csónakos-díjat, melyet októberben, a színház születésnapján egy színész és a technikai személyzet egy tagja vehet át, az előző évadban végzett munkájáért.
2022-től gálaműsor keretében adja át a színház a Holdbeli csónakos-díjat: Az évad legjobb színészének, az évad legjobb háttérdolgozójának és a közönség által megszavazott színésznek. 2022-ben a színház megalapította az örökös tagság elismerést, amelyet a színház életében hosszú éveken át végzett kiemelkedő szakmai munka után ítélhet oda a színház vezetősége.
A díjazottak:
Az Opel Szentgotthárd Kft. 2013-ban alapította saját díját az Opel-különdíjat, melyet ugyancsak a színház októberi születésnapján adnak át. A két hétre szóló autóhasználatot – tele tankkal -, ajándékcsomagot és oklevelet évente a Weöres Sándor Színház egy színművésze és egy háttér dolgozója kaphatja meg.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.