Kauser József, olykor Kauser L. József (Pest, 1848. május 7. – Budapest, 1919. július 25.) magyar építész, a századforduló jelentős historizáló alkotója, Kauser Gyula építész fivére.
A család az 1700-as évek elején Elzászból vándorolt Magyarországra.[3] Apja, Kauser János pesti kőfaragómester volt. Tanulmányait a Királyi József Műegyetemen kezdte, később 1868-ban a zürichi Eidgenössische Technische Hochschule intézményben folytatta. Végül Párizsba utazott, ahol az École des Beaux Arts-on (ahol már 1819-től tanítottak építészetet) tanult. A porosz–francia háború miatt megszakította tanulmányait. Bécsbe ment Weber Antal javaslatára, ahol Theophil Hansennél a Tőzsde építésén dolgozott ideiglenesen. 1873-ban visszatért Párizsba, hogy befejezze tanulmányait. Párizsban a Palais de Justice (Igazságügyi Palota) hátsó szárnyának építésén végezte gyakorlatát. A párizsi magyar egyesület titkára volt. Neve kezdetben több tervpályázaton tűnt fel. Az 1878. évi párizsi világkiállítás magyar osztályának berendezésén, valamint az 1885. évi magyar országos kiállítás tervezésénél is közreműködött. Elismerésül a Ferenc József-rend lovagkeresztjét[4] és a francia akadémia tiszti jelvényét, utóbb pedig a Vaskorona-rendet kapta.
Stílusa a historizmushoz sorolható.
Kauser a Magyar életrajzi lexikon szerint több mint ötven köz- és magánépületet tervezett. A következők ismertek:
- 1883: Stefánia gyermekkórház, ma: Semmelweis Egyetem I. Számú Gyermekgyógyászati Klinika, Budapest, Bókay János u. 53-54., 1083
- 1883: Röser-bazár, Budapest, Károly körút 22., 1052
- 1883: Andrássy-udvar, Budapest, Andrássy út 87–89. (Kodály körönd)
- 1884: Vasutasház, a Magyar Királyi Államvasutak palotája, Budapest, Andrássy út 83–85. (Kodály körönd)
- 1884: Grundt-ház, Budapest, Rákóczi út 26., 1072
- 1885–1886: a Zugligeti Lóvasút végállomása, ma: Lóvasút Kulturális és Rendezvényközpont, Budapest, Zugligeti út 64, 1121
- 1887–1888: Dollinger-ház, Budapest, Rákóczi út 52., 1088
- 1887–1888: Budapesti református főgimnázium (ma: Szent-Györgyi Albert Általános Iskola és Gimnázium), Budapest, Lónyai u. 4-8., 1093
- 1888–1891: a Jézus szent szívéről elnevezett József utcai templom, Budapest, Mária u. 25, 1085
- 1890: Jezsuita rendház, Budapest, Horánszky u. 18-20., 1085
- 1891: Becker-ház, Budapest, Kossuth Lajos u. 11.[5]
- 1891–1892: Sancta Mária-leányiskola, ma: Budapesti Ward Mária Általános Iskola, Gimnázium és Zeneművészeti Szakgimnázium, Budapest, Molnár utca 4-6. 1056
- 1891–1906: Szent István-bazilika, Budapest, Szent István tér 1, 1051 – Ybl Miklós halála után bízták Kauserre az épület befejezését
- 1892: Iskolaépület, ma: Szilády Áron Református Gimnázium, Kiskunhalas, Kossuth u. 14, 6400[6]
- 1893–1895: Fővárosi Iparrajziskola épülete, Budapest, Török Pál u. 1., 1093
- 1894: a Szent László közkórház, Budapest, Gyáli út 5-7, 1097
- 1894: a Pallas Irodalmi és Nyomdai Rt. épülete, Budapest, Honvéd u. 10., 1054
- 1894–1896: Kauser-palota, Budapest, Erzsébet körút 19., 1073[7]
- 1895: a Nemzeti Színház tornyos kiszolgáló épülete, Budapest, Csokonai utca 3., 1088
- 1898: az Athenaeum Irodalmi és Nyomdai Rt. épülete, Budapest, Rákóczi út 54., 1074
- 1898: az új Szent János Kórház részlege, Budapest, Diós árok utca, 1125
- 1898. Semmelweis Egyetem II. Számú Szülészeti és Nőgyógyászati Klinika, 1082 Budapest, Üllői út 78/A[8] – az épület ma már nem áll, az 1960-as években, majd másodszor a közelmúltban új épület került a helyére
- 1900: Hitelszövetkezet Országos Központja, Budapest, Baross u. 13. 1082
- 1907–1909: a Stomatológiai Klinika, ma: Semmelweis Egyetem Arc-Állcsont-Szájsebészeti és Fogászati Klinika, Budapest, Mária u. 52, 1085[9]
- 1909–1910: iskolaépület (ma: Prizma Általános Iskola és Óvoda, Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény), Budapest, Váci út 57-61., 1134[10]
- 1886: a Ludoviceum, ma: Magyar Királyi Honvéd Ludovika Akadémia szárnyépülete, Budapest, Ludovika tér 2., 1083
- ?: az ungvári főgimnázium;
- ?: szabadság-hegyi Széchenyi- és Eötvös-szobor architektúrája
- ?: a Feszty-féle körkép első rotundája a Városligetben – 120 m hosszú, 15 m magas és 38 m átmérőjű ablak nélküli létesítmény volt, amelyet később elbontottak
Jézus szíve templom
Jézus szíve templom (részlet)
Jézus szíve templom (részlet)
Jézus szíve templom (részlet)
Stefánia gyermekkórház
Iparrajziskola
Stomatologiai Klinika
Stomatologiai Klinika (részlet)
Kauser-palota
Az Athenaeum Nyomda épülete
Szent István bazilika
Andrássy-udvar
Andrássy-udvar (részlet)
Vasutasház
Vasutasház (részlet)
Szilády Áron Református Gimnázium és Kollégium, Kiskunhalas
Sancta Mária-leányiskola (részlet)
Sancta Mária-leányiskola (részlet)
Iskolaépület, Váci út
- Magyar életrajzi lexikon I–IV. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967–1994.
- Bokor József (szerk.). Kauser, A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X
- http://pestbuda.hu/cikk/20190724_flier_gergely_szaz_eve_hunyt_el_kauser_jozsef
- Ludmann Mihály: Kauser József emlékezete. Magyar Szemle, 2019. 9-10. szám, 94–100. o. Archiválva 2020. július 22-i dátummal a Wayback Machine-ben
- http://yblegyesulet.hu/kauser-jozsef/
- https://varosvedo.hu/2019/04/30/kauser-jozsef-epitesz-100-eve-hunyt-el/
- https://24.hu/kultura/2017/10/22/ismeretlen-budapest-a-blaha-lujza-ter-fole-emelkedo-rejtelyes-torony-tortenete/
- https://24.hu/kultura/2019/06/23/pallasz-athene-rakoczi-ut-szobor-athenaeum-nyomda-ismeretlen-budapest/
- http://pestbuda.hu/cikk/20200729_megujult_a_homlokzata_a_hat_eve_leegett_kodaly_korondi_palotanak
- http://pestbuda.hu/cikk/20200331_filepko_dominik_elhivatott_orvosoknak_es_epiteszeknek_koszonhetjuk_a_pesti_orvosi_egyetem_korhazait
- Fábián Gábor: Nagy magyar építőművészek, Budapest, 1936
- Kauser József In: Élet és Tudomány, 1955. 29. sz.
- Kismarty-Lechner Jenő: Építőművészetünk a XIX. század második felében, Egyetemi Nyomda, Budapest, 1945, 98-100. o.