Loading AI tools
רב ופוסק חב"די, מחסידיו של הצמח צדק מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
הרב שניאור זלמן פרדקין מלובלין (אדר ה'תק"צ, 1830 – ה' בניסן ה'תרס"ב, 11 באפריל 1902) מכונה גם הגאון מלובלין והתורת חסד על שם ספרו. היה רב ופוסק חב"די מחסידיו של הצמח צדק.
לידה |
1830 תק"צ ![]() ![]() |
---|---|
פטירה |
11 באפריל 1902 (בגיל 72 בערך) ה' בניסן תרס"ב ![]() ![]() |
מקום קבורה |
בית הקברות היהודי בהר הזיתים ![]() |
מקום פעילות | פולוצק, בלארוס; לובלין, פולין; ירושלים |
תקופת הפעילות |
? – 11 באפריל 1902 ![]() |
השתייכות | חב"ד |
תחומי עיסוק | פסיקת הלכה |
תפקידים נוספים | רב הקהילה החסידית בירושלים |
רבותיו | הצמח צדק |
חיבוריו | שו"ת "תורת חסד" |
![]() ![]() |
נולד לשלמה ואידל בעיירה לאדי, עיירתו של מייסד תנועת חב"ד – רבי שניאור זלמן מלאדי, ונקרא על שמו. היה תלמיד מובהק של בעל הצמח צדק מלובביץ'. בשנת תרט"ו (1855) נבחר לכהן כרב העיר פולוצק בבלארוס, בשנת תרכ"ח (1868) נבחר לכהן כרבה של העיר לובלין, ומאז נודע בכינוי "הגאון מלובלין". היה ידוע כאחד מגדולי דורו הודות לגאונותו ובקיאותו הגדולה. עם פטירת רבו, בעל הצמח צדק, פעל רבות למען המשכה של תנועת חב"ד על ידי בנו הרב שמואל שניאורסון, בעיירה לובביץ'.
עלה לירושלים בקיץ תרנ"ב (1892) וייסד בה את בית הדין של כוללות החסידים, בנפרד מבית הדין של עדת הפרושים בראשות הרב שמואל סלנט[1]. התגורר בחצר ראנד[2]. בתחילה לא קיבל עליו את עול הרבנות, אך לבסוף שימש גם כרב הקהילה החסידית בירושלים לזמן קצר. כרב, נהג לקבל פתקאות ובקשות ברכה ונודע כבעל רוח הקודש. נפטר בה' בניסן ה'תרס"ב (1902) ונקבר בחלקת חב"ד שבבית הקברות בהר הזיתים.
הרב מלובלין כתב את ספר השו"ת תורת חסד, שחלקו הראשון על חלק אורח חיים יצא לאור בוורשה תרמ"ג, ירושלים תרס"ט. חלקו השני של הספר על חלק אבן העזר, הודפס לאחר פטירתו על ידי הדיין טוביה אריה גולדברגר.
רחוב "תורת חסד" בקריית בעלז בירושלים קרוי לזכרו.
ידוע על שמונה ילדים שהיו לו – ארבעה בנים וארבע בנות. בנו וממשיך דרכו, היה הרב דוב בער שכונה "לאדיער".[3]
נכדו – בן בתו רבקה, הוא מפקד הפלמ"ח הראשון יצחק שדה. נינו הוא הפילוסוף ישעיה ברלין.
מעשה שאירע לאחת מבנותיו עורר פולמוס הלכתי. בחארקוב אסרו אנשי ה"טש"ק" מספר רב שלא אנשים וירו בהם. למחרת פורסמו בעיתונים רשימת המומתים, כאשר אחד מהם היה חתנו של ה'תורת חסד'. יצחק גינזבורג מפטרבורג, היה אלמן באותה עת, והציעו לו לשאת לאשה את גיסתו. שני הצדדים הסכימו להצעה, אולם הרוגוצ'ובר אסר עליה להינשא בטענה שגוי נאמן להעיד על מות הבעל כאשר הוא מסיח לפי תומו ולא כאשר "מתפארין שהרגו בדין".[4] כמה רבנים חלקו עליו וכתבו תשובות כדי להתיר את האשה מעגינותה,[5] אולם גינזבורג לא רצה לעבור על דעת הרוגוצ'ובר.[6]
תקופת חייו של הרב שניאור זלמן פרדקין על ציר הזמן |
---|
![]() |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.