Loading AI tools
צורת שימוש בשפה שמתכוונת להפך ממה שנאמר מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
לְשון סַגִּי נְהור היא צורת שימוש בשפה שמתכוונת להפך ממה שנאמר. במקורות היהודיים, עיקר השימוש בלשון סגי נהור נעשה לצורך לשון נקייה, על ידי נקיטת לשון חיובית כשהכוונה האמיתית היא למשמעות ההפוכה, השלילית. בשפה העברית התפתחה לשון סגי נהור כצורת דיבור המבטאת ציניות וסרקזם.
"סגי נהור" בארמית פירושו: רב אור[1], אך משמעותו הפוכה – זהו כינוי לעיוור, זה שאינו רואה דבר מלבד חושך. הביטוי מופיע לראשונה במדרש בראשית רבה, שם הוא ניתן לכבד-ראיה, שאכן, יחסית למי שאינו רואה כלל, הוא רב אור: "בשוק סמייא צווחין לעווירא סגי נהור"[2] (תרגום מארמית: בשוק של סומים, כלומר עיוורים לחלוטין, קוראים לעיוורים, כלומר לכבדי ראייה, "סגי נהור" – רב אור). ביטוי זה מופיע גם בתלמוד: "רב ששת סגי נהור הוה"[3]. ידוע על חכמים עיוורים נוספים שכונו בלשון זו, כמו למשל המקובל רבי יצחק סגי נהור. כינוי נוסף לעיוור המופיע בתלמוד בלשון סגי נהור: 'מאור עיניים'[4], ועיוורון מכונה בלשון סגי נהור 'נהורא'[5]. ובמקום אחר מכונה מי שנעשה עיוור 'עיניו קמו'[6].
בשפה הערבית, שאף היא משתייכת למשפחת השפות השמיות, נעשה שימוש מקביל במילה "אלבציר" (البَصِير "הרואה"), הניתנת ככינוי לחכם עיוור. כך למשל יוסף אלבציר (אנ')[7], מחשובי חכמי הקראים בירושלים במחצית הראשונה של המאה ה-11, וכן מושל ירושלים הממלוכי עלאא' א-דין אלבציר – שניהם היו עיוורים.
בעקבות המשמעות ההפוכה של ביטוי זה, מתאר הניב "לשון סגי נהור" דיבור במשמעות הפוכה.
בספר איוב מופיעות שתי דוגמאות ללשון סגי נהור:
מכאן נגזרה אף האמירה ההלכתית הבאה, המובאת בתלמוד[8]: ”רבי אליעזר בן יעקב אומר: אזהרה למברך (כשהכוונה: מקלל) את השם מניין? – תלמוד לומר: "אלוהים לא תקלל"[9]”
ישנה צורה נוספת של ביטויים בלשון סגי נהור, על ידי היפוך גוף ראשון לגוף שלישי (לשון נסתר), או על ידי הסטת לשון הדיבור מפלוני לאלמוני, כדי להימנע מלומר דבר שלילי על מישהו שרוצים בטובתו. דוגמאות מן התורה:
דוגמאות מן התלמוד:
ישנה צורת נוספת של ביטויים בלשון סגי נהור, לא על ידי היפוך המילה עצמה אלא על ידי השמטה או תוספת של מילה, שמהפכת את המשמעות מרעה לטובה. למשל:
לעיתים נדירות מצאנו ביטויים או כינויים הבאים בלשון סגי נהור אשר היפוך משמעותם נעשה מטובה לרעה. אחד מהם הוא התואר המובא בתורה לאשתו של משה – 'כושית'[25], ופירש רש"י כי בגלל יופייה היפכו את תוארה מ'נאה' ל'כושית', כדי שלא תשלוט בה עין הרע. וכן מובא בתלמוד התואר 'כושאי' (כושים) ככינוי בלשון סגי נהור לאנשים יפים[26].
גם בלשון הדיבור ובסלנג נעשה שימוש בלשון סגי נהור, וכאן יש לעיתים חשיבות לאינטונציה שבה נאמרות המילים. כאשר אומרים על מישהו שהוא "חכם גדול" הכוונה היא, פעמים רבות, שהוא לא ממש חכם, כלומר, קיים פער בין הנאמר לבין המשתמע. הדבר יוצר, בדרך כלל, רושם של לגלוג כלפי זה שמדברים אודותיו, לדוגמה:
משמעות המילה "כישרון" בהקשר לעיל היא בעצם "חוסר כישרון". משמעות דומה יש לאמירה "חוכמה גדולה", כמו גם לאמירה הלגלגנית "יפה מאוד מצידך", שמשמעה במקרים רבים עשית מעשה מכוער. פן נוסף נמצא בביטוי האנגלי "ביג דיל" (big deal), שתרגומו המילולי הוא עסק גדול ואילו בסלנג העברי, משמעותו היא דווקא עניין קטן מאוד. ספרם של דן בן אמוץ ונתיבה בן-יהודה, "מילון עולמי לעברית מדוברת", ממחיש את השימוש בביטוי "ביג דיל":
לעיתים נכתבת המילה במירכאות, כדי להדגיש שאין מדובר במשמעותה הרגילה, אלא במשמעות סגי נהור:
כאשר שימוש כזה נעשה בדיבור, יש המוסיפים לו את המילים "במירכאות כפולות" ואף "במירכאות כפולות ומכופלות", כדי שלא להותיר ספק באשר למשמעותו:
יש המהדרים ועושים תוך כדי דיבור תנועת מירכאות באצבעותיהם.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.