חסידות ליאדי
חצר חסידית, ענף של חסידות חב"ד מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
חצר חסידית, ענף של חסידות חב"ד מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
חסידות ליאדי הייתה חצר חסידית ענף של חסידות חב"ד שפוצלה וניהלה חצר בפני עצמה. מייסד החסידות רבי חיים שניאור זלמן שניאורסון התמנה כאחד מאדמו"רי חב"ד עם פטירת אביו הצמח צדק בשנת תרכ"ו[1][2]. ככל הנראה הכתרתו הרשמית כ"רבי" על ידי הרבנים בליאדי התקיימה בשנת תרכ"ט[3][4].
הערך נמצא בשלבי עבודה: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה, אתם מתבקשים שלא לערוך את הערך בטרם תוסר ההודעה הזו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניח התבנית. | |
![]() | |
אוהל אדמו"רי חב"ד-לאדי בעיירה | |
שורשים, סיווג והנהגה | |
---|---|
דת | יהדות |
זרם |
חסידות חב"ד ![]() |
ענף | יהדות חרדית |
קבוצה | תנועת החסידות |
מקור השם |
ליאדי ![]() |
מקום ייסוד |
ליאדי ![]() |
תאריך ייסוד | תרכ"ט (1869) |
תאריך סיום |
1910 ![]() |
מייסד |
חיים שניאור זלמן שניאורסון ![]() |
אדמו"ר |
חיים שניאור זלמן שניאורסון, יצחק דובער שניאורסון, לוי יצחק גוטרמן ![]() |
תאולוגיה, טקסטים וטקסים | |
נוסח תפילה | סידור אדמו"ר הזקן |
ארגונים ופעילות | |
מרכז |
ליאדי ![]() |
מיקום |
האימפריה הרוסית ![]() |
חגים | חג הגאולה |
![]() ![]() |
עוד בחיי רבי מנחם מנדל שניאורסון החלו רבים מהחסידים להתקשר לבנו רבי חיים שניאור זלמן שניאורסון[5]. לאחר פטירת הצמח צדק, הוקם בית דין מיוחד שדן בצוואתו של הצמח צדק, מי יהיה האדמו"ר אחריו. הכרעת בית הדין הייתה כי בנו הצעיר של הצמח צדק, רבי שמואל שניאורסון, יכהן כאדמו"ר הבא[6].
בעקבות כך עזב רבי יהודה לייב שניאורסון את לובביץ', ובעידוד בנו רבי שלמה זלמן שניאורסון, עבר לקאפוסט וייסד בה את חסידות קאפוסט. האחים רבי חיים שניאור זלמן שניאורסון ורבי ישראל נח שניאורסון נשארו שנתיים בלובביץ' ולאחר מכן עבר רבי חיים שניאור זלמן לליאדי ורבי ישראל נח עבר לניעז'ין[7]. רבי חיים שניאור זלמן שניאורסון בתחילה כיהן רק ברבנות, אולם לאחר הפצרת תושבי העיר הוא החל לנהוג באדמו"רות ולומר מאמרי חסידות[8].
הנהגתו של רבי חיים שניאור זלמן הייתה בדרך אבותיו – חסידות חב"ד: הוא נהג לקבל אנשים רבים מדי יום, וקיבל מהם פדיונות, ופעמים רבות היה גם נותן להם מטבע לצדקה[דרושה הבהרה][9]. הוא גם מימן מכספו האישי אברכים שעסקו בלימוד התורה[10]. מנהג נוסף שאפיין את החצר היה תהלוכה גדולה אותה היו עושים החסידים עם האדמו"ר בדרך לתשליך[11].
לחסידות לאדי היה אוסף של ספרים וכתבי חסידות שונים, כולל כרכי כתבי יד של הצמח צדק ומאמרי חסידות של אדמו"רי לאדי עצמם. רובו של אוסף זה נמסר לרבי יוסף יצחק שניאורסון הרבי השישי מלובביץ'. האוסף נמצא כיום בספריית חב"ד לובביץ' בניו יורק[12].
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.