kunta Jämtlandin läänissä, Ruotsissa From Wikipedia, the free encyclopedia
Östersundin kunta (ruots. Östersunds kommun) on Jämtlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Jämtlandiin. Kunnan keskustaajama on Östersund.[3]
Östersundin kunta | |
---|---|
![]() Östersundin vuonna 1912 rakennettu kaupungintalo. |
|
![]() vaakuna |
|
Valtio |
![]() |
Lääni | Jämtlandin lääni |
Maakunta | Jämtland |
Keskustaajama | Östersund |
Kuntakoodi | 2380 |
Pinta-ala | |
– Maa | 2 208,29[1] km² |
Väkiluku (31.12.2021) ([2]) | 64 324 |
– Väestötiheys | 29,1 as./km² |
Kunnan maapinta-ala on 2 208,29 neliökilometriä (1.1.2016)[1] ja asukasluku 64 324 henkeä (31.12.2021).[2]
Östersundista lähtee Östersund–Jällivaara-rata, Ruotsin pohjoisin rata-osuus.
Vuonna 2007 kunnassa oli 108,21 km² peltoa,[4] joten saman ajankohdan maapinta-alaan[5] vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 4,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan 1.1.1863 nykyisen kunnan alueella oli Östersundin kaupunki ja 10 maalaiskuntaa. Vuonna 1898 Frösön maalaiskuntaan perustettiin Hornsberg villastadin taajaväkinen yhdyskunta ja vuonna 1899 Odenslundin taajaväkinen yhdyskunta Brunflon maalaiskuntaan. Jälkimmäinen näistä lakkautettiin vuonna 1918, kun osa Brunflon maalaiskuntaa liitettiin Östersundin kaupunkiin. Vuonna 1948 koko Frösön maalaiskunta muutettiin Frösön kauppalaksi ja taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Östersundin kaupunkiin, Frösön kauppalaan ja Häggenåsin maalaiskuntaan uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1963 Häggenås liitettiin kuitenkin osaksi Litin maalaiskuntaa. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Östersundin kunta yhdistämällä Östersundin kaupunki, Frösön kauppala, Brunflon ja Litin maalaiskunnat sekä Hackåsin maalaiskuntaan kuuluneet Sunnen ja Näsin seurakunnat ja Hallenin maalaiskuntaan kuulunut Norderön seurakunta.
Nykyinen kuntavaakuna on entisen Östersundin kaupungin vaakuna. Myös Frösön kauppalalla ja kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31.12.2015)[7] |
% |
---|---|---|---|
Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 4 785 | 7,8 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 812 | 1,3 | |
Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 3 370 | 5,5 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 52 099 | 85,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 301 Suomessa syntynyttä,[8] mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 337 Suomessa syntynyttä,[9] mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 184 086 kruunua.[10] Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 73 000 kruunua.[11]
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:[12]
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa[13][14] ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Elinkeino | |||
---|---|---|---|
Työpaikat (%) |
Työlliset (%) | ||
alkutuotanto | 2,3 | 2,0 | |
jalostus | 12,9 | 13,4 | |
palvelut | 84,0 | 83,6 | |
tuntematon | 0,8 | 1,0 | |
Työpaikkoja ja työllisiä | 31 806 | 28 703 | |
työpaikkaomavaraisuus | 110,8 |
Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 85,1 prosenttia.[15] Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 8 825 asukasta.[15] Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:[16]
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Östersundin taajamassa on 44 327 asukasta, ja se kuuluu myös pieniltä osin myös Krokomin kuntaan.[17]
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:[18]
Luettelossa mainituista taajamista Valla on ensin kasvanut yhteen Frösönin kanssa, minkä jälkeen Frösön on kasvanut yhteen Östersundin taajaman kanssa.[18]
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:[19]
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:[20]
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Östersundin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:[21]
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Östersundin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Puolue | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 | ||
Maltillinen kokoomus | 8 | 8 | 10 | 12 | 12 | 9 | 12 | 9 | 11 | 7 | 11 | 14 | 12 | 10 | {{{m2022}}} | |
Keskustapuolue | 22 | 22 | 17 | 15 | 12 | 13 | 14 | 17 | 17 | 16 | 15 | 12 | 8 | 14 | {{{c2022}}} | |
Liberaalit | 7 | 7 | 7 | 4 | 9 | 9 | 8 | 4 | 2 | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 | {{{fp2022}}} | |
Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 3 | 1 | 4 | 2 | 2 | 1 | 1 | 3 | {{{kd2022}}} | |
Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 5 | 6 | 3 | {{{mp2022}}} | |
Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 34 | 34 | 36 | 38 | 36 | 35 | 31 | 36 | 29 | 26 | 27 | 26 | 22 | 18 | {{{s2022}}} | |
Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 4 | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 8 | 8 | 4 | 4 | 4 | 5 | {{{v2022}}} | |
Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 5 | {{{sd2022}}} | |
Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} | |
Yhteensä[23] | 75 | 75 | 75 | 75 | 75 | 75 | 75 | 75 | 75 | 67 | 67 | 67 | 61 | 61 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:[24]
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat.[25] Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Lähde:[26]