valtioliitto vuosina 1815–1866 From Wikipedia, the free encyclopedia
Saksan liitto (saks. Deutscher Bund) oli vuonna 1815 Wienin kongressissa muodostettu löyhä valtioliitto. Sillä oli samat rajat kuin Pyhällä saksalais-roomalaisella keisarikunnalla kolmikymmenvuotisen sodan päättäneen Westfalenin rauhan (1648) jälkeen Flanderia lukuun ottamatta, mutta tällä kertaa liiton valtiot olivat täysin itsenäisiä. Itävallan ja Preussin alueista vain osa kuului Saksan liittoon.
Saksan liitto Deutscher Bund |
|||
---|---|---|---|
1815–1866 |
|||
|
|||
Valtiomuoto | valtioliitto | ||
Pääkaupunki | Frankfurt | ||
Pinta-ala | |||
– yhteensä | 630 100 km² | ||
Väkiluku (1815) | 29 200 000 | ||
– väestötiheys | 46 / km² | ||
Uskonnot | roomalaiskatolisuus, protestanttisuus, juutalaisuus | ||
Valuutta |
Reichsthaler (1815–1857) Konventionstaler (1815–1857) Vereinstaler (1857–1866) |
||
Edeltäjä |
![]() |
||
Seuraaja |
![]() |
Saksan liiton jäsenvaltioiden edustajat tapasivat toisiaan Itävallan johtamassa liittokokouksessa.[1]
Saksan valtioiden määrä väheni Napoleonin sotien seurauksena Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan 350–390:stä vain 39:ään. Saksan liiton jäsenmaat vuonna 1815 olivat:
Saksalainen taloustieteilijä Friedrich List piti Saksan talouden keskeisenä ongelmana valtioiden suurta määrää ja niiden välisiä tullimaksuja. Hän oli vuonna 1819 perustamassa vapaamuotoisen kauppa- ja teollisuusliiton (Handels- und Gewerbekammer) ja vuonna 1834 Saksan tulliliiton (Zollverein) maiden välille. Niiden ansiosta alueen talouselämän kehittäminen pääsi vauhtiin. List laati rautateiden rakentamissuunnitelman ja sen mukainen ratojen rakentaminen alkoi. Ensimmäisenä rakennettiin vuosina 1837–1839 Leipzigin ja Dresdenin rataosuus.[2]
Saksan liitto hajosi Preussin ja Itävallan väliseen sotaan vuonna 1866. Preussi ja Itävalta sotivat Schleswig-Holsteinista, Preussi voitti seitsemässä viikossa ja liiton päätyttyä Preussi liitti itseensä Holsteinin, Hannoverin, Nassaun, Hessenin vaaliruhtinaskunnan ja Frankfurtin vapaakaupungin. Limburgista tuli Alankomaiden provinssi.
Entisistä Saksan liiton pohjoisosista muodostettiin vuonna 1866 Preussin ja sen pääministerin, Otto von Bismarckin, johdolla Pohjois-Saksan liitto, joka laajeni Preussin–Ranskan sodan seurauksena Saksan keisarikunnaksi 1871. Preussin kuningas kruunattiin keisariksi 18. tammikuuta 1871 Pariisissa Versailles’n linnan peilisalissa. Preussin–Ranskan sota päättyi kymmenen päivää myöhemmin aselepoon.
Saksan keisarikunta koostui perustettaessa 26 valtiosta. Entisistä Saksan liiton alueista ulkopuolelle jäivät Itävallan keisarikunta, Liechtenstein ja Luxemburg.
Saksan keisarikunnan osat:
Schwarzburg-Sondershausenin suku kuoli 1909 ja Schwarzburg-Rudolstadtin ruhtinaasta tuli Schwarzburgin ruhtinas. 9. marraskuuta 1918 Saksasta tuli tasavalta ja kuninkaat ja pienemmät ruhtinaat joutuivat luopumaan kruunustaan.
Eri arvonimien käännökset | |
---|---|
Kaisertum | keisarikunta |
Königreich | kuningaskunta |
Kurfürstentum | vaaliruhtinaskunta |
Großherzogtum | suurherttuakunta |
Herzogtum | herttuakunta |
Fürstentum | ruhtinaskunta |
Freie Stadt | vapaakaupunki |