![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ca/Abbaye_Saint-Victor_de_Paris_en_1655.png/640px-Abbaye_Saint-Victor_de_Paris_en_1655.png&w=640&q=50)
Adam Victorilainen
From Wikipedia, the free encyclopedia
Adam Victorilainen oli ranskalainen runoilija ja säveltäjä.[1] Hän vaikutti Pariisissa 1100-luvulla. Adam Victorilainen oli aikakautensa ensimmäisiä sequentia- eli sekvenssirunoilijoita. Hänen tyylinsä oli suuntaa antava seuraaville sekvenssirunoilijapolville.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ca/Abbaye_Saint-Victor_de_Paris_en_1655.png/640px-Abbaye_Saint-Victor_de_Paris_en_1655.png)
Adam Victorilaisen elämästä tiedetään vähän. On jopa epäselvää, oliko hän syntyään englantilainen tai ranskalainen. Häntä on kuvattu nimellä Brito, joka voi viitata Britanniaan tai Bretagneen. Koska hän jäi Pariisiin, hän lienee ollut ranskalainen.[2] Saatuaan koulutuksensa hän liittyi St. Victorin luostarin veljistöön Pariisissa. Luostari oli aikanaan eräänlainen teologinen keskus, joka toimi intellektuellin skolastiikan vastapainona keskittyen mystiseen Jumalan rakkauteen.[3] Siellä hän vietti koko elämänsä ja hänestä tuli luostarin hengellisten ajatusten keskeinen tulkki runoilijana ja jossa hän kuoli vuosien 1173 ja 1192 välisenä aikana.[4]
1100-luvulla sekvenssi-runoudessa kehittyi uusi, myöhempi tyyli ja 1200-luvulta on säilynyt noin 60 sekvenssiä, joista suurta osaa pidetään Adamin kirjoittamina ja säveltäminä.[5] Niiden lisäksi häneltä on säilynyt 106 hymniä.[4]
Hänen hymneistään ja sekvensseistään noin 37 julkaistiin 1500-luvun katolisen teologin Clichtoveuksen Elucidatorium Ecclesiasticum -julkaisussa. Hänen teoksensa ovat säilyneet Pariisin Louvren kansalliskirjastossa (Bibliothèque National) ja ne on julkaistu 1850.[2]
1. pääsiäisen jälkeisen sunnuntain sekvenssin, ”Mundi Renovation"[6] pohjalta on tanskalainen Nikolai Frederik Severin Grundtvig kirjoittanut virren "Verdens igenfødelse glæden igenføder.[3] Grundtvigin virsi on Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa Anders Frostensonin ruotsintamana, virsi 517 "Världen som nu föds på nytt". Sen on Pekka Kivekäs suomentanut Ruotsin kirkon suomenkieliseen virsikirjaan 1997 "Maailma nyt uudistuu, herää riemun aikaan".