From Wikipedia, the free encyclopedia
See on Saksa-Rooma riigi territooriumite loend, mis algavad tähega S:
Nimi | Tüüp | Ringkond | Haru | Aeg | Märkused |
---|---|---|---|---|---|
Krahvkond | u.1120 | 999: castellum Sarabrucca esmamainimine Metzi piiskoppidele Alam-Saargau krahvidele Ardenni krahvidele 1353: Saarbrücken läks Nassau krahvide Walrami liinile 1381–1793: Nassau-Saarbrückeni krahvidele 1801–1815: Prantsusmaale 1815: Preisimaale | |||
![]() |
Krahvkond | ||||
![]() |
Hertsogkond | ||||
![]() |
Abtkond | ||||
![]() |
830–975: ühendatud Augsburgiga 1500: Baieri ringkond 1793: Vürstide nõukogu | ||||
![]() |
1207 | 1799: annekteeriti Helveetsia vabariiki | |||
![]() |
1401: Riigilinn | 1454: Liidus Šveitsi Konföderatsiooniga 1648: lahkus keisririigist 1798: uus Säntise kanton Helveetsia vabariigis 1803: Sankt Galleni kanton | |||
![]() |
Abtkond | Šva | 1793: Vürstide nõukogu | ||
![]() |
Abtkond | ||||
![]() |
Klooster | ||||
![]() |
Abtkond | A Rein | 1793: Vürstide nõukogu | ||
![]() |
Klooster | ||||
![]() |
Alluvusala | ||||
![]() |
Abtkond | ||||
![]() |
Abtkond | 1793: Vürstide nõukogu | |||
![]() |
|||||
1019: krahvkond 1623: vürstkond |
1019 | Eraldus Saarbrückenist 1170: jagunes Alam-Salmiks (Reifferscheidi isandad) ja Ülem-Salmiks ("Wild- und Rheingrafen" või "Metsa- ja Reinikrahvid") 1639: Salm-Reifferscheid-Dyck eraldus Alam-Salmist 1651: Ülem-Salm jagunes Salm ja Salm-Grumbach 1654: Vürstide nõukogu 1676: Salm jagunes Salm-Salm ja Salm-Kyrburg 1734: Alam-Salm jagunes Salm-Reifferscheid-Bedbur ja Salm-Reifferscheid-Raitz | |||
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | 1431 | Eraldus Ülem-Salmist 1520: jagunes endaks ja Salm-Neuburgiks 1600: annekteeriti Lotringisse 1670: Annekteeriti Prantsusmaasse | |
![]() |
Krahvkond | 1246 | Eraldus Ülem-Salmist 1506: annekteeriti Lotringisse | ||
![]() Salm-Daun |
1263: krahvkond | Ü Rein | 1499 | 1263: eraldati Ülem-Salmist 1499–1574: Salmi osa 1574: jagunes endaks, Salm-Grumbachiks ja Salm-Salmiks 1697: jagunes endaks ja Salm-Puttlingeniks 1750: Salm-Grumbachi osa 1750: annekteeriti Salm-Puttlingeni 1815: Preisimaale | |
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | 1574 | Eraldus Salm-Dhaunist 1668: jagunes endaks ning Salm-Rheingrafenstein ja Grehweileriks 1801: annekteeriti Prantsusmaa poolt 1803: nimetati ümber Salm-Horstmariks koos uute territooriumidega | |
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | IH | 1696 | Eraldus Salm-Neuweilerist 1739: nimetati ümber Salm-Salmiks |
![]() |
Krahvkond | Šva | ŠR | 1803: nimetati ümber Salm-Dhaunist | 1269: Münsteri piiskopkonna osa Omandas Horstmari krahvkonna Preisimaal ja osa Limpurgi krahvkonnast Württembergis 1803: nimetati ümber Salm-Dhaunist 1806: annekteeriti Bergi 1810: annekteeriti Prantsusmaa poolt 1815: Preisimaale 1816: Salm-Horstmari vürst Preisimaal |
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | 1499 | Eraldus Ülem-Salmist 1607: jagunes endaks, Salm-Mörchingeniks ja Salm-Troneckeniks 1681: annekteeriti Salm-Mörchingeni | |
![]() |
1086: krahvkond 1742: vürstkond |
Ü Rein | IH | Omandas Overijse vürstkonna ja Leuze Pecq isandkonna Belgias Omandas Boxeni ja Meer-Gesteli isandkonnad Madalmaades 1806: Reini Liit 1811: Prantsusmaale 1813: mediatiseeriti Preisimaale 1905: Liin suri välja; tiitli omandasid Salm-Salmi vürstid 1742: eraldus Salm-Leuzest 1815: Preisimaale | |
![]() |
Krahvkond, hiljem vürstkond | IH | 1696 | Eraldus Salm-Neuweilerist 1742: jagunes endaks ja Salm-Kyrburgiks 1779: annekteeriti Salm-Kyrburgi | |
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | 1607 | Eraldus Salm-Kyrburgist 1688: annekteeriti Salm-Neuweilerisse | |
![]() |
Krahvkond pfaltskrahvkond aastast 1629 |
Ü Rein | 1520 | Eraldus Salm-Badenweilerist 1653: territooriumid Sinzendorfile 1784: Hääbus | |
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | 1608 | Eraldus Salm-Salmist 1696: jagunes Salm-Hoogstrateniks ja Salm-Leuzeks | |
Salm-Puttlingen | Krahvkond | Ü Rein | 1697 | Eraldus Salm-Dhaunist 1748: nimetati ümber Salm-Dhaunik | |
![]() |
Krahvkond 1455: krahvkond |
Ü Rein | 1416 | Loodi Alam-Salmi ja Reifferscheidi ühinemisest 1639: eraldati Alam-Salmist 1693: jagunes Salm-Reifferscheid-Bedburiks ja Salm-Reifferscheid-Dyckiks 1801–1813: annekteeriti Prantsusmaa poolt 1815: Preisimaale | |
![]() |
Krahvkond Vürstkond aastast 1803 |
Ü Rein | 1639 | Eraldus Salm-Reifferscheidist 1734: jagunes endaks, Salm-Reifferscheid-Hainsbachiks ja Salm-Reifferscheid-Raitziks 1804: nimetati ümber Salm-Reifferscheid-Krautheimiks | |
![]() |
Krahvkond | A Rein | 1806: Reini Liit 1811: Prantsusmaale 1813: mediatiseeriti Preisimaale 1816: Salm-Reifferscheid-Dycki vürst Preisimaal 1888: Liin suri välja; tiitli omandasid Salm-Reifferscheid-Krautheimi vürstid | ||
![]() |
Krahvkond | 1734 | Eraldus Salm-Reifferscheid-Bedburist | ||
![]() |
Vürstkond | Šva | ŠR | 1804 | Nimetati ümber Salm-Reifferscheid-Bedburist |
![]() |
Krahvkond 1790: vürstkond |
1734 | Eraldus Salm-Reifferscheid-Bedburist | ||
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | 1688 | Eraldus Salm-Grumbachist | |
![]() |
1574: krahvkond 1623: vürstkond |
A Rein, Ü Rein | IH | 1574 | Eraldus Salm-Dhaunist 1608: jagunes endaks ja Salm-Neuweileriks 1738: annekteeriti Salm-Hoogstratenisse |
![]() |
Krahvkond 1623: vürstkond |
A Rein, Ü Rein | IH | 1739 | Nimetati ümber Salm-Hoogstratenist |
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | 1607 | Eraldus Salm-Kyrburgist 1637: annekteeriti Salm-Mörchingenisse | |
![]() |
Abtkond | Šva | 1793: Vürstide nõukogu | ||
![]() |
u.543: piiskopkond 798: peapiiskopkond 1278: peapiiskopkond 1803: Salzburgi hertsogkond 1803: Salzburgi kuurvürstkond |
Bai | VH | u.543 | 1500: Baieri ringkond 1793: Vürstide nõukogu 1803: Ilmalikustati hertsogkonnana endisele Toscana suurhertsogile 1805: Austriale |
![]() |
Krahvkond | 11. sajand? | 1458–1798: Vana Šveitsi Konföderatsiooni kondomiinium 1798: annekteeriti Helveetsia vabariigi Linthi kantonisse 1803: ühendati Sankt Galleni kantoniga | ||
![]() |
Riigilinn | Ü Rein | 1641: annekteeriti Prantsusmaasse | ||
![]() |
Marki krahvidele | ||||
![]() |
Maakrahvkond | ||||
![]() (Savoia krahvkond, Savoia hertsogkond) |
1031/32: krahvkond 1313: vürstkond 1416: hertsogkond |
Ü Rein | IH | 1032 | 1401: Ostis Genfi krahvkonna 1419: Omandas Piemonte 1582: Vürstide nõukogu 1792: annekteeriti Prantsusmaasse 1860: Loovutati Prantsusmaale |
![]() |
Parunkond | ||||
![]() |
850: Markkrahvkond 888: hertsogkond ja kuurvürstkond 1180: Pärast Heinrich Lõvi riigivande alla panemist territoriaalselt tunduvalt pisemana järglashertsogkond Askania dünastiale |
8. sajand | u.850: Ludolf nimetati keiser Ludwig Sakslase poolt Saksimaa markkrahviks 961–1106: Billungitele 1106: Heinrich Uhkele 1180: Heinrich Lõvi jäi ilma oma Saksimaa hertsogiriigist 1180: jagunemine Blankenburgi, Cloppenburgi, Hohensteini, Lippe, Oldenburgi, Ravensbergi, Tecklenburgi krahvkondadeks, Vestfaali hertsogkonnaks, Bremeni, Halberstadti, Hildesheimi, Lübecki, Magdeburgi, Mindeni, Münsteri, Osnabrücki, Paderborni, Ratzeburgi, Schwerini ja Verdeni piiskopkondadeks 1260: jagunes Saksi-Lauenburgiks ja Saksi-Wittenbergiks, mõlemad väitsid omavat kuurvürsti tiitlit | ||
![]() |
1423–1547: hertsogkond ja kuurvürstkond 1547–1806: kuurvürstkond 1806–1918: Saksimaa kuningriik |
Ü Saks | KV | 1423 | Loodi Meißeni markkrahvkonna ja Saksi-Wittenbergi ühendamisega 1485: jagunes ernestiini (Kuurvürstkond, sealhulgas Tüüringi) ja albertiini (Saksi-Meißeni hertsogkond) harudeks 1547: ernestiinist kuurvürsti Johann Friedrich I riigivande alla panek, tema asendamine albertiini Saksi-Meißeni Moritziga, seega albertiini Saksi-Meißeni ühendamine Saksimaasse, samas ernestiini liin lahutati koos Tüüringiga ja jagunes aastal 1553 Saksi-Gothaks (1553–1572) ja Saksi-Weimariks 1582: Vürstide nõukogu |
![]() |
1602–1672: hertsogkond 1826–1918: hertsogkond |
Ü Saks | IH | 1602 | Eraldus Saksi-Weimarist 1672–1825: personaalunioonis Saksi-Gothaga |
![]() |
1596–1633: hertsogkond 1681–1699: hertsogkond |
Ü Saks | IH | 1572 | Eraldus Saksi-Gothast (1553–1572) 1633: annekteeriti Saksi-Eisenachi 1680: eraldus Saksi-Gothast 1699: ühendati Saksi-Coburg-Saalfeldi moodustamiseks |
![]() |
Ü Saks | IH | 1699 | Loodi Saksi-Coburgi ja Saksi-Saalfeldi ühinemisega | |
![]() |
1596–1638: hertsogkond 1640–1644: hertsogkond 1672–1806: hertsogkond |
Ü Saks | IH | 1572 | Eraldus Saksi-Gothast (1553–1572) 1638: jagunes Saksi-Weimariks ja Saksi-Altenburgiks 1640: eraldus Saksi-Weimarist 1644: jagunes Saksi-Weimariks ja Saksi-Gothaks 1662: eraldus Saksi-Weimarist 1741: ühendati Saksi-Weimar-Eisenachi moodustamiseks |
![]() |
Hertsogkond | Ü Saks | IH | 1680 | Eraldus Saksi-Gothast (1640–1680) 1707: annekteeriti Saksi-Gotha-Altenburgi |
![]() |
Hertsogkond | Ü Saks | IH | 1553 | Eraldus Saksi-Tüüringist 1572: jagunes Saksi-Coburgiks ja Saksi-Eisenachiks |
![]() |
1640–1680: hertsogkond | Ü Saks | IH | 1640 | Eraldus Saksi-Weimarist 1680: jagunes Saksi-Coburgiks, Saksi-Eisenburgiks, Saksi-Gotha-Altenburgiks, Saksi-Hildburghauseniks, Saksi-Meiningeniks, Saksi-Römhildiks ja Saksi-Saalfeldiks |
![]() |
Hertsogkond | Ü Saks | IH | 1680 | Eraldus Saksi-Gothast (1640–1680) |
![]() |
1680: hertsogkond | Ü Saks | IH | 1680 | Eraldus Saksi-Gothast (1640–1680) |
![]() |
Hertsogkond | Ü Saks | IH | 1662 | 1600: jagunes Saksi-Weimari ja Saksi-Eisenachi vahel 1662: eraldus Saksi-Weimarist |
![]() |
Hertsogkond ja kuurvürstkond, Saksi-Wittenbergi rivaal 1356: jäi lõpuks kuurvürsti tiitlist ilma |
A Saks | 1260 | Eraldus Saksimaa hertsogiriigist 1305–1401: jagunes Saksi-Mölln-Bergedorfiks ja Saksi-Ratzeburgiks 1689: personaalunioonis Braunschweigi ja Lünenburg-Cellega pärimise kaudu 1714: personaalunioonis Hannoveri Kuurvürstkonnaga pärimise kaudu 1803: personaalunioonis Brandenburg-Preisimaaga 1815: personaalunioonis Holsteini hertsogkonnaga ja Taani kuningriigiga 1864: personaalunioonis Preisi kuningriigiga 1876: liidendati reaalunioonis Preisimaaga | |
![]() |
1681–1918: hertsogkond | Ü Saks | IH | 1680 | Eraldus Saksi-Gothast (1640–1680) |
![]() |
Hertsogkond | Ü Saks | IH | 1485 | Eraldus Saksi-Wittenbergist 1547: Liideti Saksimaa kuurvürstiriiki |
![]() |
Hertsogkond | Ü Saks | IH | 1656 | Eraldus Saksimaa kuurvürstiriigist 1738: annekteeriti Saksimaa kuurvürstiriiki |
![]() |
Hertsogkond | Ü Saks | IH | 1680 | Eraldus Saksi-Gothast (1640–1680) 1699: ühines Saksi-Coburg-Saalfeldi moodustamiseks |
![]() |
1572–1806 Hertsogkond 1815: Suurhertsogkond |
Ü Saks | IH | 1553 | Eraldus Saksi-Tüüringiist 1582: Vürstide nõukogu 1602: jagunes endaks ja Saksi-Altenburgiks 1640: jagunes endaks, Saksi-Eisenachiks ja Saksi-Gothaks 1672: jagunemine endaks, Saksi-Eisenachiks, Saksi-Marksuhliks ja Saksi-Jenaks 1741: Saksi-Weimari ja Saksi-Eisenachi personaalunioon 1809: ühines Saksi-Weimar-Eisenachi moodustamiseks |
![]() |
Hertsogkond | Ü Saks | IH | 1741 | Loodi Saksi-Eisenachi ja Saksi-Weimari ühinemisega |
![]() |
Hertsogkond | Ü Saks | IH | 1656 | Eraldus Saksimaa kuurvürstiriigist 1746: annekteeriti Saksimaa kuurvürstiriiki |
![]() |
Hertsogkond ja kuurvürstkond, Saksi-Lauenburgi rivaal 1356: vaieldamatu kuurvürst |
Ü Saks | KV | 1260 | Loodi Saksimaa hertsogiriigi jagamisel 1423: ühendati koos Meißeni markkrahvkonnaga Saksimaa kuurvürstiriigi moodustamiseks |
![]() |
Hertsogkond | Ü Saks | |||
![]() |
Hertsogkond | Ü Saks | 1657 | Loodi Saksi-Zeitzi hertsogkonna jagamisel | |
![]() |
Krahvkond | A Rein | 1247: Sponheimi krahvidele 1294: jagunemine Sayn-Sayniks ja Sayn-Vallendariks 1606: Sayni, Hachenburgi ja Altenkircheni liinid surid välja 1345: Sayn-Vallendari Salentini ja Wittgensteini krahvkonna pärijanna Adelhei abielu 1605: jagunemine Sayn-Berlebrugiks, Sayn-Sayniks ja Sayn-Wittgensteiniks. | ||
![]() |
Krahvkond | Saksi-Eisenachile Brandenburg-Ansbachile Preisimaale | |||
![]() |
Krahvkond | Manderscheid-Blankenheimile Kirchbergile Nassau-Weilburgile | |||
![]() |
1648: jagunemine Sayn-Hachenburgiks ja Sayn-Altenkircheniks | ||||
1361: krahvkond 1792: vürstkond |
1605: jagunemine Sayn-Wittgenstein-Berleburgiks ja Sayn-Wittgenstein-Hohensteiniks 1806: annekteeriti Hessen-Darmstadti 1806: annekteeriti Preisimaasse | ||||
![]() |
1648: krahvkond | 1623: Okupeeriti Kölni peapiiskopkonna poolt 1715: Kirchbergi linnakrahvidele 1799: Nassau-Weilburgi krahvidele 1803: Sayn-Wittenstein-Berleburgile Luksemburgi suurhertsogkonnale | |||
1605: krahvkond 1801: vürstkond |
1806: annekteeriti Hessen-Darmstadti 1816: annekteeriti Preisimaasse | ||||
![]() |
1846: Liin hääbus | ||||
![]() |
Klooster | 1080 | 1049: Pühitseti sisse 1080: Omandas territooriumi Nellenburgi maakrahvkonnalt 1122–1389: Omandas Hiltensweileri maad 1529: Reformatsiooni käigus suletud | ||
![]() |
1190: Vaba riigilinn | 1190 | 1045: Schaffhauseni esmamainimine koos vermimisõigusega 1049: Kõigi pühakute kloostrile 1330: Keiser lubab linna Habsburgidele 1415: Schaffhausen ostab endale sõltumatuse Habsburgidest 1454: Liit Šveitsi Konföderatsiooniga 1501: ühines Šveitsi Konföderatsiooniga 1648: lahkus keisririigist | ||
![]() |
|||||
![]() |
1110: krahvkond 1619: krahvkond |
A Rein | VK | 1110 | Jagunemine Schaumburgiks ja Schaumburg-Lippeks Jagamine aastal 1640, kus enamus selle territooriumist annekteeriti Hessen-Kasselisse; ülejäänud jätkas Schaumburg-Lippena 1646: Schaumburg jagunes – Holstein-Pinneberg muudeti Holstein-Glückstadtiks, Bergeni isandkond Hollandis müüdi, Gemeni isandkond Vestfaalis läks Limburgi krahvile ja Sternbergi krahvkond läks Lippele. |
![]() |
1647: krahvkond 1807: vürstkond 1918: Schaumburg-Lippe Vaba Riik |
A Rein | VK | 1647: Eelnevalt Schaumburgi osa | 1946: Liideti Alam-Saksimaaga |
![]() |
Krahvkond | 1290 | 1474: Liideti Holsteini hertsogkonda | ||
![]() |
Isandkond Krahvkond |
1559: Liin suri välja | |||
![]() |
Isandkond 1785: Friedbergi ja Scheeri vürstlik krahvkond |
Thurn und Taxis'ele | |||
![]() |
Isandkond | 1510: Viimane Brandise parun müüs Vaduzi ja Schellenbergi Sulzi krahvidele 1699:Müüdi Liechtensteinile | |||
![]() |
Alluvusala | ||||
![]() |
Isandkond | ||||
![]() Sélestat |
Vaba riigilinn | Ü Rein | 1648: annekteeriti Prantsusmaasse | ||
![]() |
Isandkond | ||||
![]() |
1116: Isandkond 1677: parunkond 1726: krahvkond |
Frank | WK | 1804: Wetterau krahvid | 1116: Fulda kloostrile 1408: nimetati ümber Schlitz genannt von Görtz'iks 1563: Omandas Pfarrstelleni isandkonna 1656: Saavutas sõltumatuse Fuldast 1806: mediatiseeriti Hessen-Darmstadti |
![]() |
Isandkond | Non | Fulda kloostrile Wurzburgi piiskopkonnale Tüüringile Hennebergi krahvidele Hennebergi ja Hesseni ühisvalitsus 1583: Hesseni maakrahvile | ||
![]() |
Omandas Reichelsbergi | ||||
![]() |
1700: krahvkond 1790: vürstkond |
Ü Saks | 1100d; Schonburgi esmamainimine 1569: jagunemine Alam-Schonburgiks ja Ülem-Schonburgiks 1700: Ülem-Schonburgi peaks sai keiserlik krahv 1740: Saksimaa kuurvürstiriigi osalise ülemvõimu all<1790: Ülem-Schonburg jagunes Schonburg-Hartensteiniks ja Schonburg-Waldenburgiks | ||
![]() |
Vürstkond | Ü Saks | 1800: eraldus Ülem-Schönburgist | ||
![]() |
Krahvkond | Ü Saks | Eraldus Alam-Schönburgist | ||
![]() |
Krahvkond | Ü Saks | Eraldus Alam-Schönburgist | ||
![]() |
Vürstkond | Ü Saks | 1800: eraldus Ülem-Schönburgist | ||
![]() |
Krahvkond | Ü Saks | Eraldus Alam-Schönburgist | ||
![]() |
Isandkond | ||||
![]() |
Abtkond | ||||
![]() |
Abtkond | Šva | 1793: Vürstide nõukogu | ||
![]() |
Isandkond | Mindelheimile | |||
![]() |
Riigilinn | Šva | ŠR | u.1250 | 1803: mediatiseeriti Württembergi |
![]() |
1280: Vaba riigilinn | Šva | ŠR | 1280 | 1156: Schwabisch Halli esmamainimine lepingus Comburg-Rothenburgi krahvidele u.1116: Läks Hohenstaufenitele 1204: Schwabisch Hall sai linnaks 1802: Kaotas oma territooriumi ja poliitilise sõltumatuse 1803: mediatiseeriti Württembergi |
![]() |
Vaba riigilinn | 1607/08: Baierile 1705–1714: Vaba riigilinn | |||
![]() |
Krahvkond | 10. sajand | 1137: jagunes Pyrmontiks ja Waldeckiks | ||
![]() |
Krahvkond | 1613: eraldus Lippe-Detmoldist | 1620: taasannekteeriti Lippe-Detmoldi | ||
![]() |
Krahvkond<nr>1695: vürstkond | 1195: eraldus Käfernburgist | 1160: jagunemine Schwarzburgiks ja Kafernburgiks Aastaks 1184: Omandas Schwarzburgi, Blankenburgi ja Konigsee 1248: Omandas Sondershauseni 1302: annekteeriti Schwarzburg-Käfernburgi 1306 ja 1332: Ostis Arnstadti isandkonna 1340: Omandas Rudolstadti ja Frankenhauseni 1599: jagunemine Schwarzburg-Sondershauseniks ja Schwarzburg-Rudolstadtiks 1754: Vürstide nõukogu | ||
![]() |
Vürstkond | 1721: eraldus Schwarzburg-Sondershausenist | 1651–1669 ja 1681–1716: Eksisteerisid Schwarzburg-Arnstadti eraldi liinid 1762: taasannekteeriti Schwarzburg-Sondershausenisse | ||
![]() |
Krahvkond | 1326: eraldus Schwarzburg-Blankenburgist 1642: eraldus Schwarzburg-Sonderhsausenist |
Jagunes mitu korda 1583 ja 1669: annekteeriti Schwarzburg-Sondershausenisse | ||
![]() |
Krahvkond | 1231: eraldus Schwarzburg-Rudolstadtist | Hääbus aastal 1357 | ||
![]() |
Krahvkond 1681: vürstkond |
1642: eraldus Schwarzburg-Sondershausenist | 1681–1721: taasannekteeriti Schwarzburg-Sondershausenisse | ||
![]() |
Krahvkond | 1552: eraldus Schwarzburg-Arnstadtist | 1597: annekteeriti Schwarzburg-Rudolstadti | ||
![]() |
Krahvkond | 1195: eraldus Käfernburgist | 1385: Hääbus | ||
![]() |
Vürstkond | 1721: eraldus Schwarzburg-Sondershausenist | 1740: taasannekteeriti Schwarzburg-Sondershausenisse | ||
![]() |
Krahvkond | 1324: eraldus Schwarzburg-Schwarzburgist | 1564: annekteeriti Schwarzburg-Arnstadti | ||
![]() |
Vürstkond | 1721: eraldus Schwarzburg-Sondershausenist | 1749: taasannekteeriti Schwarzburg-Sondershausenisse | ||
![]() |
Krahvkond | 1231: eraldus Schwarzburg-Rudolstadtist | 1312: annekteeriti Schwarzburg-Käfernburgi | ||
![]() |
Krahvkond 1697: vürstkond |
Ü Saks | IH | 1552: eraldus Schwarzburg-Arnstadtist | |
![]() |
Krahvkond | 1274: eraldus Schwarzburg-Blankenburgist | 1316: jagati Schwarzburg-Leutenbergiks ja Schwarzburg-Wachsenburgiks | ||
![]() |
Krahvkond 1697: vürstkond |
Ü Saks | IH | 1552: eraldus Schwarzburg-Arnstadtist | Jagunes mitu korda, kuigi jätkas |
![]() |
Krahvkond | 1324: eraldus Schwarzburg-Schwarzburgist | 1368: annekteeriti Meißenisse | ||
![]() |
Isandkond | ||||
![]() |
Isandkond | ||||
![]() |
Isandkond 1429: parunkond 1566: krahvkond 1599: keiserlik krahvkond 1670: keiserlik vürstkond 1671: Vürstlik maakrahvkond |
Frank | 1347 | 1500: Frangimaa ringkond 1624: Hääbus 1674: Vürstide nõukogu | |
![]() |
Krahvkond | 1333: eraldus Hohenzollernist | 1412: taasannekteeriti Hohenzollerni | ||
![]() |
Vürstkond | ||||
![]() |
1254: Vaba riigilinn | Frank | ŠR | 1282 | 791: Schweinfurti esmamainimine 1200d: Sai linnaõigused 1386: ühines Švaabi linnade liiduga 1500: Frangimaa ringkond 1803: mediatiseeriti Baierisse |
![]() |
Isandkond | ||||
![]() |
Piiskopkond 1180: piiskopkond |
A Saks | VH | 1165: loodi 1180: eraldati valdusena vanemast Saksimaa hertsogiriigist |
1648: Ilmalikustati vürstkonnana Mecklenburg-Schwerini koosseisu |
![]() |
Vürstkond | A Saks | 1648: Ilmalikustati Schwerini piiskopkonnast | Hallati Mecklenburg-Schwerini poolt | |
![]() |
1167: krahvkond | 1161 | 1167: Saksimaa Heinrich Lõvi läänistas Schwerini Hageni Gunzelile 1279: jagunemine Schwerin-Schweriniks ja Schwerin-Wittenburgiks 1323: Schwerin-Boizenburgi liin 1328: Päriti Tecklenburgi krahvkond 1343: Mecklenburg omandas pärilikud õigused 1344: Schwerin-Schwerini liin suri välja 1349: Schwerin-Wittenburg-Boizenburgi liin suri välja 1358: Schwerini krahvide liin suri välja; müüdi Mecklenburgile | ||
![]() |
Keiserlik org | 1309: eraldus Habsburgidest | 972: "Schwyzi vabade talupoegade kogukond" 1173: Habsburgidele 1240: Schwyz kuulutas otsesõltuvust keisrist 1315: Šveitsi Konföderatsiooni asutajaliige 1648: lahkus keisririigist kui Šveitsi Konföderatsiooni liige 1798–1803: Helveetsia vabariigile | ||
![]() |
|||||
![]() |
1218: piiskopkond 1218: piiskopkond |
Aus | 1218 | ||
![]() |
Isandkond 1628: krahvkond |
Waldsteinile/Wallensteinile | |||
![]() |
Isandkond | Frank | Schwarzenbergi parunkond | 1803: Omandas koha Frangimaa krahvide harus | |
![]() |
Keiserlik klooster | — | — | 991: asutati; 992: Reichsunmittelbar |
1481: mediatiseeriti Pfalzi kuurvürstkonda; 1803: Ilmalikustati |
![]() |
Krahvkond | Šva | |||
![]() |
Vürstkond | ||||
![]() |
Riigiklooster | ||||
1250 | 900d: ehitati Sigmaringeni loss 1077: esmamainimine Sigimaringin ?–1253: Peutengau-Hirschbergi krahvidele 1270: Montfort'i krahvidele 1290: Müüdi Austriale 1325: Württembergi krahvidele 1362: Werdenbergi krahvidele 1534: Hohenzollerni krahvidele | ||||
![]() |
1648: krahvkond 1803: vürstkond |
1610: Ernstbrunni parun 1653: Rheinecki linnakrahvid 1803: Winterriedeni linnakrahvid | |||
![]() |
Omandas Rheinecki | ||||
![]() |
Piiskopkond | u.775 | 999: piiskopid olid ka Valais' krahvd 1798: annekteeriti Valais'sse, siis Šveitsi | ||
![]() |
Riigilinn | A Rein | RR | 1609: annekteeriti Klevesse | |
![]() |
Abtkond | Šva | 1793: Vürstide nõukogu | ||
![]() |
Krahvkond | 1129 | 1258: jagunes Solms-Braunfelsiks ja Solms-Burg-Solmsiks | ||
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | WK | 1688 | Eraldus Solms-Sonnenwaldest 1711: jagunes endaks, Solms-Kurzwitziks, Solms-Rösaks ja Solms-Sonnenwaldeks 1769: annekteeriti Solms-Kurwitzisse |
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | WK | 1632 | Eraldus Solms-Baruthist 1699, 1728: eraldus Solms-Rödelheim-Assenheimist 1635, 1722, 1778: annekteeriti Solms-Rödelheim-Assenheimi |
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | WK | 1600 | Eraldus Solms-Laubachist 1622: jagunes endaks ja Solms-Assenheimiks 1696: jagunes endaks, Solms-Laubachiks, Solms-Utpheks ja Solms-Wildenfelsiks |
![]() |
Krahvkond 1742: vürstkond |
Ü Rein | WK | 1258: eraldus Solmsist | 1235: jagunes endaks ja Solms-Ottensteiniks 1409: jagunes endaks ja Solms-Lichiks 1592: jagunes endaks, Solms-Greifensteiniks ja Solms-Hungeniks |
![]() |
Krahvkond | 1258 | Eraldus Solmsist 1415: annekteeriti Solms-Braunfelsi | ||
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | 1592 | Eraldus Solms-Braunfelsist 1693: annekteeriti Solms-Braunfelsi | |
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | WK | 1562 | Eraldus Solms-Lichist 1718: annekteeriti Solms-Hohensolms-Lichi |
Krahvkond 1792: vürstkond |
Ü Rein | WK | 1718 | Solms-Hohensolmsi ja Solms-Lichi ühendus | |
![]() |
Krahvkond | 1592 | Eraldus Solms-Braunfelsist 1678: annekteeriti Solms-Greifensteini | ||
![]() |
Krahvkond | 1747 | Eraldus Solms-Kurwitzist | ||
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | 1711 | Eraldus Solms-Alt-Puchist 1747: jagunes endaks ja Solms-Kotiziks | |
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | WK | 1544 | Eraldus Solms-Lichist 1561: jagunes endaks ja Solms-Sonnenwaldeks 1607: jagunes endaks, Solms-Baruthiks ja Solms-Rödelheimiks 1627: jagunes endaks ja Solms-Sonnenwaldeks 1676: annekteeriti Solms-Baruthi 1696: eraldus Solms-Baruthist |
Krahvkond | Ü Rein | WK | 1409 | Eraldus Solms-Braunfelsist 1544: jagunes endaks ja Solms-Laubachiks Jagunes endaks ja Solms-Hohensolmsiks 1718: ühines Solms-Hohensolms-Lichi moodustamiseks | |
![]() |
Krahvkond | 1325 | Eraldus Solms-Braunfelsist 1424: annekteeriti Solms-Braunfelsi | ||
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | WK | 1607: eraldus Solms-Laubachist 1699, 1728: eraldus Solms-Rödelheim-Assenheimist |
1635, 1722, 1778: annekteeriti Solms-Rödelheim-Assenheimi |
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | WK | 1635, 1722, 1778: Loodi Solms-Assenheimi ja Solms-Rödelheimi liidust | 1699, 1728: jagati tagasi Solms-Assenheimiks ja Solms-Rödelheimiks |
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | 1711 | Eraldus Solms-Alt-Puchist | |
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | 1741 | Eraldus Solms-Wildenfelsist | |
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | 1561 | Eraldus Solms-Laubachist 1615: annekteeriti Solms-Laubachisse 1627: eraldus Solms-Laubachist 1688:Jagunes endaks ja Solms-Alt-Puchiks 1803: annekteeriti Solms-Rösasse | |
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | 1696 | Eraldus Solms-Baruthist 1762: Hääbus | |
![]() |
Krahvkond | Ü Rein | 1696 | Eraldus Solms-Baruthist 1741: jagunes endaks ja Solms-Sachsenfeldiks | |
![]() |
1218: Vaba riigilinn | 1218 | 1355: Šveitsi Konföderatsiooni assotsieerunud liige; annekteeriti Berni 1481: Šveitsi Konföderatsiooni täisliige 1648: lahkus keisririigist | ||
![]() |
1463: krahvkond | 1474: Osteti Austria poolt | |||
![]() |
Piiskopkond | Ü Rein | VH | 888 | 1793: Vürstide nõukogu 1803: annekteeriti Badenisse |
![]() |
Riigilinn | Ü Rein | RR | 1294 | 1792: annekteeriti Prantsusmaasse 1816: annekteeriti Baierisse |
![]() |
Hertsogkond Itaalias | 6. sajand | 1201: Kirikuriigile | ||
![]() |
Krahvkond | 9./10. sajand | 1227: jagunes Sponheim-Ebersteiniks, Sponheim-Heinsbergiks, Sponheim-Kreuznachiks ja Sponheim-Starkenburgiks | ||
![]() |
Krahvkond | 1314 | Eraldus Sponheim-Kreuznachist 1393: annekteeriti Nassau-Dillenburgi | ||
![]() |
Krahvkond | 1291 | Eraldus Sponheim-Kreuznachist 1340: taasannekteeriti Sponheim-Kreuznachi | ||
![]() |
Krahvkond | 1227 | Eraldus Sponheimist 1263: jagati Sponheim-Kreuznachi ja Sponheim-Starkenburgi vahel | ||
![]() |
Krahvkond | 1227 | Eraldus Sponheimist 1258: annekteeriti Sponheim-Ebersteini | ||
![]() |
Krahvkond | 1227 | Eraldus Sponheimist Jagunes mitu korda 1416: jagati Badeni ja Pfalzi kuurvürstkonna vahel 1707: Kõik Pfalzile | ||
![]() |
Krahvkond | 1261 | Eraldus Sponheim-Ebersteinist 1283: jagunes Sayniks ja Sayn-Homburgiks | ||
![]() |
Krahvkond | 1227 | Eraldus Sponheimist 1444: jagati Badeni ja Pfalzi kuurvürstkonna vahel 1776: Kõik Pfalzile | ||
![]() |
1200d: Kohalik isandkond 1686: parunkond 1705: krahvkond |
12./13. sajand | 1100d: Perekonna esmamainimine 1392: Stadioni perekonna jagunemine Švaabi ja Elsassi liinideks Omandas Thannhauseni Omandas Waldhauseni isandkonna 1700: Stadioni liinid taasühinesid 1708: jagunemine Stadion-Warthauseniks (hääbus 1890) ja Stadion-Thannhauseniks (hääbus 1908) 1741: jagunes Stadion-Thannhauseniks ja Stadion-Warthauseniks Päriti Schonborn-Buchheimi krahvide poolt | ||
![]() |
1705: krahvkond | 1741 | Eraldus Stadionist 1806: mediatiseeriti Baierisse | ||
![]() Stadion-Waldhausen |
1705: krahvkond | 1741 | Eraldus Stadionist 1806: mediatiseeriti Austriasse ja Württembergi | ||
Hertsogkond | 1130: Pommeri hertsogitele 1236: Brandenburgi markkrahvidele 1292: Mecklenburgi vürstidele 1352–1471: Mecklenburg-Stargardile 1348: keiserlik valdus | ||||
![]() |
1679: krahvkond 1765: vürstkond |
1679 | 1100d: Perekonna esmamainimine | ||
![]() |
1705: vürstkond | Omandas Schaumburg-Wachsenbergi krahvkonna | |||
![]() |
Isandkond | 1237: Sponheimile | |||
![]() |
Isandkond | ||||
![]() |
Isandkond Krahvkond |
||||
![]() |
Isandkond | ||||
![]() |
Isandkond | 1432: eraldus Staufeneck-Babenhausenist | 1599: annekteeriti Donzdorfi | ||
![]() |
Isandkond | 1351: eraldus Aichenist | 1432: jagunes Babenhausen-Mindelheim-Cellmünziks ja Staufeneckiks | ||
![]() |
Isandkond | Šva | |||
![]() |
Riigiklooster | A Rein | 650: ehitati kaksikklooster Stablo-Malmedy 1793: Vürstide nõukogu | ||
![]() |
Krahvkond 1194: Reinkrahvkond |
1072 | 1268: annekteeriti Reini | ||
![]() |
Klooster | ||||
![]() |
Isandkond | ||||
![]() |
u.1129: Isandkond 1495: krahvkond |
A Rein | u.1129 | 1421: annekteeriti Bentheim-Bentheimi 1806: Bergi suurhertsogkonnale 1810: Prantsusmaale 1815: Preisimaale | |
![]() |
Krahvkond | ||||
![]() |
Krahvkond | 1536: eraldus Lippest | 1583: jagunes Lippe-Detmoldiks ja Pyrmontiks | ||
![]() |
Krahvkond | 1627: eraldus Lippe-Detmoldist | 1736: jagunes Lippe-Biesterfeldiks ja Lippe-Weissenfeldiks | ||
![]() |
1641: Vürstlik krahvkond | Bai | 1500: Baieri ringkond Lobkowitzile | ||
![]() |
Isandkond | ||||
![]() |
Isandkond | ||||
![]() |
Hertsogkond | ||||
![]() |
Krahvkond | Ü Saks | 1210 | 1231: jagunes Stolberg-Bockstädtiks ja Stolberg-Stolbergiks 1429: Omandas Wernigerode krahvkonna 1538: jagunemine Stolberg-Stolbergiks, Stolberg-Königsteiniks, Stolberg-Rochefortiks, Stolberg-Wernigerodeks, Stolberg-Schwarzaks 1738: Saksimaa kuurvürstiriigi osalise ülemvõimu all | |
![]() |
Krahvkond | 1231: eraldus Stolbergist | 1346: annekteeriti Stolberg-Stolbergi | ||
![]() |
1710: krahvkond 1742: vürstkond |
1710: eraldus Stolberg-Wernigerodest | 1804: taasannekteeriti Stolberg-Wernigerodesse | ||
![]() |
1571: krahvkond | 1571: eraldus Stolberg-Stolbergist | 1615: taasühendati Stolberg-Stolbergiga | ||
![]() |
Krahvkond | 1672: eraldus Stolberg-Wernigerodest | 1710: taasannekteeriti Stolberg-Wernigerodesse | ||
![]() |
1538–1581: krahvkond | 1538: eraldus Stolberg-Stolbergist | 1581: Liin hääbus; taasannekteeriti Stolberg-Stolbergi | ||
![]() |
Krahvkond | 1572: eraldus Stolberg-Wernigerodest | 1641: jagati Stolberg-Stolbergi ja Stolberg-Wernigerode vahel | ||
![]() |
Krahvkond | 1572: eraldus Stolberg-Wernigerodest 1669: eraldus Stolberg-Stolbergist |
1641: jagunemine Stolberg-Wernigerodeks ja Stolberg-Stolbergiks 1684: Stolerg-Stolbergile 1704: jagunes Stolberg-Rosslaks ja Stolberg-Stolbergiks | ||
![]() |
1538–1574: krahvkond | 1538: eraldus Stolberg-Stolbergist | 1574: Liin hääbus; annekteeriti Löwenstein-Wertheimi | ||
![]() |
1704: Stolberg-Rossla krahvkond 1893: Stolberg-Rossla vürstkond |
1704: eraldus Stolberg-Ortenbergist 1730–1738: Saksimaa osalise ülemvõimu all 1803: Saksimaa kuningriigile 1815: Preisimaale |
|||
![]() |
1538: krahvkond | 1538: eraldus Stolberg-Stolbergist ?1677: eraldus Stolberg-Wernigerodest |
1638: annekteeriti Stolberg-Wernigerodesse 1748: annekteeriti Stolberg-Wernigerodesse | ||
![]() |
1538: krahvkond 1893: vürstkond |
1231: eraldus Stolbergist | Jagunes mitu korda 1631: annekteeriti Stolberg-Wernigerodesse 1638: taasloodi jagunemistest 1684: annekteeriti Stolberg-Ortenburgi 1704: taasloodi jagunemistest 1730–1738: Saksimaa osalise ülemvõimu all | ||
![]() |
1538: Stolberg-Wernigerode krahvkond | 1538: eraldus Stolberg-Stolbergist | 1714: Preisimaa osalise ülemvõimu all Jagunes mitu korda, kuigi krahvkond jätkas. | ||
![]() |
Isandkond | 1518: Lebuse kloostrile 1556: Brandenburg-Küstrini markkrahvile 1575: Brandenburgi kuurvürstile | |||
![]() |
Piiskopkond | Ü Rein | VH | 982 Autonoomia aastast 775 |
1681: annekteeriti Prantsusmaasse 1793: Vürstide nõukogu |
![]() |
1262: Riigilinn | Ü Rein | 1681: annekteeriti Prantsusmaasse | ||
![]() |
Maakrahvkond | Šva | 1582: eraldus Pappenheimist | 1084: "comes de Stulingen" esmamainimine 1120: Rudolf Lenzburgist kui esimene Stuhlingeni maakrahv (hääbus 1172) 1172: Kussenbergi isandatele (hääbus 1250) 1251: Lupfeni krahvidele 1251: Lupfeni ja Stuhlingeni krahvid (hääbus 1582) 1582: Pappenheimi isandad (hääbus 1639) ostsid Stuhlingeni keisrilt 80 000 kuldna eest 1603: Pappenheimid võtsid Stuhlingeni pärandina 1605: Omandas Heweni isandkonna 1639: Stuhlingen, Hewen ja Engeni linn Fürstenbergile 1806: Badeni suurhertsogkonnale | |
![]() |
u.970: Markkrahvkond 1180: hertsogkond |
Aus | IH | aastani 1180 "Karantaania mark" ja kuus krahvkonda Kärnteni hertsogkonnna läänina; 1180: hertsogkond; 1192: Babenbergidele, Austria hertsogitele 1254: Ungari kontrolli all 1260: Böömimaa Ottokar II kontrolli all 1276: Habsburgidele 1379–1436 ja 1564–1619: eraldi Habsburgi liin valitses Steiermargis 1512: Austria ringkond 1582: Vürstide nõukogu | |
![]() |
1139: Isandkond Krahvkond |
1071 | 1252: Omandati Geroldsecki isandate poolt 1270–1472: Geroldsecki isandatele Sulzi Rudolf omandas Rotenbergi ja Kriechingeni isandkonnad ning Klettgau krahvkonna 1473: Omandati Württembergi poolt 1510: Viimane Brandise parun ostis Vaduzi ja Schellenbergi Sulzi krahvidele 1519–1534: Sulz kuulus Geroldsecki isandatele 1534: Württembergile 1572: jagunes Klettgauks ja Sulz-Vaduziks 1613: Sulzi krahvid ostsid Vaduzi ja Schellenbergi Hohenemsi krahvidele | ||
![]() |
Krahvkond | 1572: eraldus Sulzist | 1616: annekteeriti Weingartenisse | ||
![]() |
Keiserlik küla | ||||
![]() |
Isandkond 1522: Parunkond 1673: krahvkond |
1322: eraldus Wolfsteinist | 1500: Baieri ringkond 1740: annekteeriti Baierisse | ||
![]() - Vaata Ülem-Alsace |
u.900d: krahvkond Maakrahvkond |
900: Sundgau krahvkonna esmamainimine 1135: Sundgau maakrahvkond Habsburgidele 1648: Müüdi Prantsusmaale | |||
![]() |
Hertsogkond | u.911: Endisest Alemannia hõimuhertsogkonnast | 1079–1268: Hohenstaufenitele 1268: Kaotati 1289–1313: taasloodi Habsburgidele | ||
![]() |
Maafoogtkond | ||||
![]() |
Maakrahvkond | Koosnes Doonau linnadest Mengen, Munderkingen, Riedlingen, Saulgau ja Waldsee (omandati 1282–1331), Burgau markkrahvkonnast (1302–1304), Bergi krahvkonnast koos Ehingeni ja Schelklingeniga (1346), Hohenburgi krahvkonnast koos Rottenburgiga (1381), Nellenburgi krahvkonnast (1465) ja Švaabimaa provintsiprefektuurist (1386–1541), Vorarlbergist (14. sajand), Breisgaust (1478) koos Freiburgiga (1368; valitsuse asukoht aastast 1651), Ortenau provintsiprefektuurist (1551–1556) ja Tettnangi krahvkonnast (1780). 1512: Austria ringkond |
![]() | See artikkel vajab toimetamist. (Juuli 2013) |
Saksa-Rooma riigi territooriumite loend | |||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | T | U | V | W | Z |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.