From Wikipedia, the free encyclopedia
Jaak Varik (19. august 1882 Tarvastu kihelkond – 9. juuli 1941 Jõhvi) oli eesti vaimulik.[1]
Ta oli Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja aastail 1922–1941 ja Narva-Alutaguse praost 1923–1941[viide?][2].
Alates 1931. aastast oli Jaak Varik ka ajalehe Eesti Kirik peatoimetaja. 1939. aastal oli ta Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku hooldaja.
Suvel 1941 varjas ta end Jõhvi lähedal asuvas talus, sest teda süüdistati salakuulamises sakslaste kasuks. Ta perekond (abikaasa ja tütar) arreteeriti. Varik andis end vabatahtlikult üles ja ta hukati 1941. aastal suvel hävituspataljonlaste poolt.[3]
Jaak Varik koos poeg Jaak Varik nooremaga maeti Rakvere Kolmainu kalmistule 22. augustil 1941. Jaak Varikule (seenior) on paigaldatud mälestustähis ja -pink Jõhvi kirikusse.[4]
Jaak Varik oli abielus Gertrud Veronika Raamiga. Nende poeg Jaan Varik oli samuti kirikuõpetaja. Teine poeg Jaak (1916–1941) hukati 1941. aastal suvel Nõukogude repressiivorganite poolt. Jaak Varik noorem oli rühmaülem 1. suurtükiväegrupis Narvas ja hiljem Punaarmee 627. kergesuurtükiväepolgus. Ta korraldas Saksa-Vene sõja alguspäevil metsavendade grupi rünnaku Kiviõli raudteejaamale, langes 7. juulil 1941 Kiviõli piirkonnas haavatuna punaste kätte ning tapeti.
Tütar Gertrud (6. oktoober 1914 Tartu – 29. aprill 1982) oli Jaan Kiivit seeniori abikaasa. Teise tütre Irene abikaasa Ferdinand Veike oli Eesti Riikliku Nukuteatri rajaja ja peanäitejuht. Kolmas tütar Veronika (Holz) põgenes sõja ajal kodumaalt ja suri Austraalias.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.