From Wikipedia, the free encyclopedia
3. Diviis oli Eesti Rahvaväe, Kaitseväe ja sõjaväe väekoondis aastatel 1919 – 1940.
3. Diviis | |
---|---|
Tegev | 27. märts 1919–1940 |
Riik |
![]() |
Haru | Eesti maavägi |
Suurus | diviis |
Garnison/staap |
Viljandi Tallinna Garnison |
Tähtpäevad | 27. märts 1919 |
Lahingud | |
Ülemad | |
Praegune ülem | - |
Märkimisväärsed ülemad | kindralmajor Ernst Põdder |
Diviis asutati 27. märtsil 1919 2. Diviisi 2. brigaadist, esimeseks diviisiülemaks määrati kindralmajor Ernst Põdder. 3. diviis formeeriti 5. aprillil 1919, diviisi koosseisu arvati 3. ja 6. jalaväepolk, 2. ratsapolk, Pärnu kaitsepataljon.
3. Diviisi Staap | |
---|---|
Tegev | 1919–1940 |
Riik |
![]() |
Haru | Eesti maavägi |
Garnison/staap |
Pärnu Tallinna Garnison |
Tähtpäevad | 27. märts |
Lahingud | |
Ülemad | |
Praegune ülem | - |
Märkimisväärsed ülemad | kindralstaabi polkovnik Nikolai Reek |
3. diviis võttis osa sõjategevusest Lõunarindel, kevadel 1919 ka Pihkva suunal, ning võitles Landesveeri sõjas ja Põhja-Lätis. Eesti sõjavägede ülemjuhataja Johan Laidoneri korralduse alusel kuulus 3. diviisi tegevus- ja kaitsepiirkonda Viljandi, Pärnu, Valga ja Volmari maakond.
Pärast Vabadussõja lõppu määrati diviis likvideerimisele 13. detsembril 1920. aastal ja loeti lõplikult likvideerituks 30. aprillil 1921. aastal. Aastatel 1919–1920 korraldas 3. diviis ka Eesti-Läti riigipiiri kaitset Pärnu- ja Viljandimaal.
9. mail 1921. aastal võttis Vabariigi Valitsus aga vastu otsuse 3. diviisi uuesti loomise kohta ja 1. juulil 1921. aastal alustati diviisi uuesti formeerimisega Pärnus.
15. märtsist 1924. aastal muudeti suurtükiväe organisatsioon järgmiseks: 1. diviisil oli 1. diviisi suurtükivägi, 2. diviisil 2. diviisi suurtükivägi ja 3. diviisil 3. suurtükiväe rügement. Mõlema diviisi suurtükiväed jagunesid kaheks grupiks.
Eesti Rahvaväes 1928. aasta sõjaväereformi käigus teostatud reorganiseerimise käigus moodustati seniste isikkoosseisuga komplekteeritud rügementide asemel üksikud jalaväepataljonid, mis sõja alguse korral oleksid täiendatud mobiliseeritavatega ning moodustatud samade numbritega jalaväerügementideks. 3. diviisi staap Pärnus likvideeriti 1. oktoober 1928, kaks aastat tegutses 1. brigaadi juhatus Viljandis. Pärnu ja Viljandi maakonnas asunud väeüksused allutati aga uuele 3. diviisi staabile, mis asus Tallinnas.
Diviisi rajooni kuulusid alates 1928. aastast Harjumaa, Läänemaa, Pärnumaa, Viljandimaa ja Saaremaa[1].
3. Diviisi ülem oli samaaegselt Tallinna garnisoni ülem.
3. diviisi koosseisu määrati järgmised väeosad ja asutused:
Diviisi rajooni kuulusid alates 1. veebruarist 1940 Harju Sõjaväeringkond (Harjumaa) ja Lääne-Saare Sõjaväeringkond (Lääne- ja Saaremaa[2]). Riigivanema otsusega 1940. aastast, alates 1. veebruarist jaotati Eesti Vabariigi maaala neljaks diviisi rajooniks ja viimased omakorda sõjaväeringkondadeks järgmiselt:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.