1904. aasta (MCMIV) oli 20. sajandi 4. aasta. See oli liigaasta.
- 30. jaanuar (ukj) – Londonis toimus legendaarne lühimatš, kus maadleja Georg Hackenschmidt võitis türklast Ahmed Madralit 44 sekundiga, pannes ta selili. Matši vaatas 10 000 pealtvaatajat[1].
- 9. veebruar (vkj vkj. 27. jaanuar) – algas Vene-Jaapani sõda, milles osales ka eesti sõjaväelasi[2].
- 24. mai / 6. juuni – Tallinnas toimus Jean Sibeliuse teoste kontsert autori juhatusel (2. sümfoonia, "Saaga", "Valse triste", "Karelia").
- 7. juuli (vkj 24. juuni) – Vene-Jaapani sõda. Tartumaalt saadeti sõtta 800 alamtagavaraväelast, keda Tartust saatis rongile vähemalt 20 000 inimest[2].
- Juunis-augustis kogunesid 3760 mobiliseeritud tagavaraväelast Viru-, Tartu- ja Harjumaalt[2]. Nad lülitati I armeekorpuse 37. jalaväediviisi[2].
- 21. juuli (ukj) – Johannes Trei tegi hammastega tõstmises maailmarekordi, kui ta tõstis 240 kg kaaluva raskuse maapinnast 15 cm kõrgusele[1].
- Septembris avas Tartus kunstnik Kristjan Raud oma õppestuudio[2].
- Septembris-novembris oli Tallinnas tuline valimisvõitlus saksameelsete ja edumeelsete eesti/vene seltskonnategelaste vahel[2].
- Oktoober-november. Vene-Jaapani sõda. Eestist võeti korralise nekrutivõtuga veel 3200 eestlast, kes saadeti sõtta.
- 22.–28. detsember (vkj 9.–15. detsember) – edumeelsed eesti/vene valimiskoalitsiooni liikmed võitsid Tallinna linnavolikogu valimised[2].
- Detsember. Vene-Jaapani sõda. Eestist võeti Venemaa sõjaväkke veel 2929 tagavaraväelast[2].
- Asutati VSDTP Tallinna komitee[2].
- Esimese eesti naisena sai akadeemilise hariduse arstiteadlane Selma Feldbach[2].
Märts
- 2. märts – Saksa keiser Wilhelm II rääkis niinimetatud Edisoni trumlile. See on maailma esimene säilinud "poliitiline" helidokument.
- 22. märts – ilmus esimene värvifoto ajalehe Daily Illustrated Mirror esiküljel.
Detsember
- 6. detsember – Ameerika president Theodore Roosevelt avaldas niinimetatud corollarys 1823. aastast pärit Monroe doktriini, mille järgi USA nägi endas Lõuna-Ameerika politseivõimu.
- 16. detsember – Jaapani sõjalaevad lahkusid Port Arthuri lähedalt, et sõita vastu lähenevale Vene Balti mere sõjalaevade eskaadrile.
Pikemalt artiklis Sündinud 1904
- Helmi Vill - Eesti rahvalaulik
- 18. jaanuar – Cary Grant, näitleja (suri 1986)
- 22. jaanuar – George Balanchine, koreograaf (suri 1983)
- 22. jaanuar – Arkadi Gaidar, nõukogude kirjanik (suri 26. oktoobril 1941)
- 23. jaanuar – Karl Schlechta, Nietzsche-uurija
- 27. jaanuar – James Jerome Gibson, USA psühholoog
- 29. jaanuar – Arnold Gehlen, saksa filosoof ja sotsioloog (suri 1976)
- 2. veebruar – Bozorg ‘Alavī, pärsia kirjanik ja filoloog
- 2. veebruar – Valeri Tškalov, Nõukogude lendur
- 15. veebruar – Evald Tammlaan, eesti kirjanik ja publitsist (suri 17. märtsil 1945)
- 16. veebruar – George F. Kennan, USA diplomaat ja politoloog
- 21. veebruar – Aleksei Kossõgin, Nõukogude poliitik
- 1. märts – Glenn Miller, USA muusik
- 4. märts – George Gamow, füüsik
- 5. märts – Karl Rahner, teoloog
- 7. märts – Reinhard Heydrich, Kolmanda Riigi poliitik
- 20. märts – B. F. Skinner, psühholoog (suri 1990)
- 6. aprill – Kurt Georg Kiesinger, Saksa poliitik
- 22. aprill – Robert Oppenheimer, füüsik
- 24. aprill – Willem de Kooning, USA kunstnik
- 29. aprill – Karin Luts, eesti kunstnik
- 6. mai – Harry Martinson, rootsi kirjanik
- 9. mai – Gregory Bateson, USA antropoloog
- 11. mai – Salvador Dalí, kunstnik
- 15. mai – Emmi Haux, saksa kergejõustiklane
- 17. mai – Jean Gabin, näitleja (suri 1976)
- 20. mai – Margery Allingham, inglise kirjanik
- 22. mai – Paul Viiding, eesti luuletaja, prosaist, tõlkija ja kriitik
- 2. juuni – Johnny Weissmüller, ujumise olümpiavõitja 1924, 1928 ja kuulus Tarzani osatäitja
- 12. juuni – Adolf Lindenbaum, Poola loogik ja matemaatik
- 25. juuni – Vladimir Kokkinaki, Nõukogude katselendur
- 5. juuli – Ernst Mayr, bioloog
- 8. juuli – Henri Cartan, prantsuse matemaatik
- 12. juuli – Pablo Neruda, tšiili luuletaja, Nobeli kirjandusauhind 1971
- 14. juuli – Isaac Bashevis Singer, juudi kirjanik
- 28. juuli – Pavel Tšerenkov, vene füüsik
- 3. august – Clifford Simak, USA kirjanik
- 4. august – Witold Gombrowicz, poola kirjanik
- 12. august – Aleksei Nikolajevitš, Venemaa troonipärija
- 22. august – Deng Xiaoping, Hiina poliitik
- 15. september – Umberto II, Itaalia kuningas
- 17. september – Jürgen Kuczynski, saksa ajaloolane
- 29. september – Nikolai Ostrovski, vene kirjanik
- 2. oktoober – Graham Greene, briti kirjanik
- 23. oktoober – Svjatoslav Roerich, vene kunstnik
- 17. november – Salomėja Nėris, leedu luuletaja
- 6. detsember – Ève Curie, prantsuse kirjanik
- 10. detsember – Antonín Novotný, Tšehhoslovakkia poliitik
- 23. detsember – Meta Kodanipork, eesti laulja
- 26. detsember – Alejo Carpentier, Kuuba kirjanik
- 29. detsember – Mihkel Hansen, Eesti poliitik
- 30. detsember – Dmitri Kabalevski, vene helilooja
- 30. detsember – Rudolf Sirge, eesti kirjanik
Pikemalt artiklis Surnud 1904
ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014)
Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 163–164