chemická sloučenina From Wikipedia, the free encyclopedia
Chlorid amonný (triviálně salmiak) (NH4Cl) je bílá krystalická látka. Rozpouští se ve vodě, vodný roztok je slabě kyselý. Vyskytuje se jako nerost salmiak, a to zejména v hořících uhelných slojích, kde kondenzuje z plynů vznikajících při hoření, a také v některých sopkách.
Chlorid amonný | |
---|---|
Pevná forma | |
![]() Vzorec | |
Krystalická forma | |
Obecné | |
Systematický název | Chlorid amonný |
Triviální název | Salmiak |
Anglický název | Ammonium chloride |
Německý název | Ammoniumchlorid |
Sumární vzorec | NH4Cl |
Vzhled | Bílá krystalická látka |
Identifikace | |
Registrační číslo CAS | 12125-02-9 |
EC-no (EINECS/ELINCS/NLP) | 235-186-4 |
Vlastnosti | |
Molární hmotnost | 53,492 g/mol |
Molární koncentrace cM | 4,367 mol/dm3 (20 °C, 22% roztok) |
Teplota varu | 520 °C |
Teplota rozkladu | 340 °C |
Hustota | 1,527 g/cm3 (20 °C) 1,062 g/cm3 (20 °C, 22% roztok) |
Dynamický viskozitní koeficient | 0,986 cP (20 °C, 22% roztok) |
Kinematický viskozitní koeficient | 0,928 cS (20 °C, 22% roztok) |
Rozpustnost ve vodě | 29,41 g/100 g (0 °C) 33,2 g/100 g (10 °C) 37,14 g/100 g (20 °C) 39,3 g/100 g (25 °C) 41,4 g/100 g (30 °C) 45,8 g/100 g (40 °C) 50,42 g/100 g (50 °C) 55,30 g/100 g (60 °C) 65,72 g/100 g (80 °C) 77,05 g/100 g (100 °C) |
Relativní permitivita εr | 7 (20 °C) |
Tlak páry | 13,332 kPa |
Měrná magnetická susceptibilita | −8,04×10−6 cm3 g−1 |
Struktura | |
Krystalová struktura | krychlová |
Hrana krystalové mřížky | a=386,6 pm |
Termodynamické vlastnosti | |
Standardní slučovací entalpie ΔHf° | − 315,4 kJ/mol |
Standardní molární entropie S° | 95,8 JK−1mol−1 |
Standardní slučovací Gibbsova energie ΔGf° | − 203,2 kJ/mol |
Izobarické měrné teplo cp | 1,572 JK−1g−1 |
Bezpečnost | |
[1] Varování[1] | |
R-věty | R22, R36 |
S-věty | S2, S22 |
NFPA 704 | ![]() 0
1
0
|
Teplota vznícení | Nehořlavý |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Průmyslově se vyrábí reakcí amoniaku s kyselinou chlorovodíkovou:
Laboratorně vzniká i reakcí dusičnanu amonného s chloridem draselným:
Výsledkem je roztok chloridu amonného a dusičnanu draselného, po jehož odpaření zůstane směs chloridu amonného a dusičnanu draselného, ke které stačí přidat řepný cukr (nebo ještě lépe sorbitol), promíchat a vznikne směs uplatnitelná jako bílá dýmovnice.
Zahříváním se chlorid amonný rozkládá:
Plynný chlorovodík a amoniak ovšem spolu okamžitě reagují a vzniká opět NH4Cl podle rovnice:
Chlorid amonný je zdraví škodlivý při požití[4] (způsobuje nauzeu, zvracení a bolesti v krku[5]) a dráždí oči.[4][5] Při zahřívání se rozkládá za vzniku chlorovodíku a amoniaku (oba plyny jsou toxické), v žáru mohou vznikat i oxidy dusíku. Chlorid amonný bouřlivě reaguje s dusičnanem amonným a s chlorečnanem draselným – nebezpečí požáru nebo výbuchu.[5] Reaguje také s mědí a jejími sloučeninami, čehož se využívá při patinování předmětů z mědi a jejích slitin.[6]