Rumunská kuchyně je spojením balkánských a středoevropských vlivů a tradic.[1] Vychází z jednoduché venkovské stravy, používá vepřové, hovězí i skopové maso, častá je sezónní zelenina (rajčata, papriky, dýně, okurky, zelí, lilek). V okolí Dunaje a Černého moře se hojně konzumují ryby. Charakteristickými jídly jsou mămăligă (kukuřičná kaše, podobná polentě) a brynza. Tradiční rumunský sýr je Telemea, který se podobá balkánskému sýru.
V roce 1841 vydali Costache Negruzzi a Mihail Kogălniceanu první rumunskou kuchařku 200 rețete cercate de bucate, prăjituri și alte trebi gospodărești.
Polévky a omáčky
Ciorbă nebo čorba, hustá polévka s charakteristickou nakyslou chutí, přidává se do ní borș (zkvašené otruby), citrón nebo šťáva z kysaného zelí. Často se dochucuje libečkem a kysanou smetanou.
Ciorbă de perişoare, ostřejší polévka s masovými knedlíčky
Ciorbă de burtă, dršťková polévka s česnekem
Ciorbă de legume, zeleninová polévka
Supă, čirý vývar
Mujdei, národní jídlo, pálivá omáčka z rozemletých stroužků česneku a slunečnicového oleje. Podává se k masitým jídlům.
Zacuscă, národní jídlo, zeleninová pomazánka obsahuje pečený lilek nebo fazole, červené papriky a cibule.
Jídla
Mămăligă, národní jídlo, kukuřičná kaše podobná italské polentě. Podává se s brynzou a kysanou smetanou. Může být jako příloha nebo hlavní jídlo.
Mititei (mici), válečky z mletého masa, které se grilují. Na přípravu se nejčastěji používá hovězí maso, česnek, černý pepř, tymián, koriandr, anýz a saturejku. Podobají se čevapčiči a servírují se s hořčicí a cibulkou.
Sarmale, vinný nebo zelný list plněný mletým kořeněným masem. Podává se s rýží nebo s kaší mămăligă. Mezi Čechy v Banátu jídlo nazývané sarmi a tradičně pojídané i s bílým domácím chlebem.[2]
Tochitură moldovenească, dušené vepřové maso se sýrem, česnekem, volským okem. Často se podává s mămăligou.
Rasol, společně vařené maso, brambory a zelenina. Servíruje se s křenem a omáčkou mujdei.
Rasol moldovenesc cu hrean, společně vařené kuřecí, vepřové nebo hovězí maso s kysanou smetanou a křenovou omáčkou.
Pateuri, slané šátečky plněné nejčastěji sýrem nebo mletým masem.
Ardei umpluți, papriky plněné mletým masem, rýží, cibulí a kořením.
Salată de vinete, salát z grilovaného lilku, slunečnicového oleje a cibule. Obvykle se lilek připravuje na otevřeném ohni, což dodává pokrmu typickou, lehce kouřovou chuť.[2]
Salát de Boeuf, podávaný obvykle na Vánoce (hodně připomíná český bramborový salát) spolu s vepřovým a celou řadou dalších pochoutek.[2]
Rahat, sladkost podobná želé, lepivé kostičky obalené v práškovém cukru
Krtöskalács, u nás známý jako trdelník.
Polévka Ciorbă
Mămăligă s mititei
Tochitură moldovenească
Salam de Sibiu
Frigărui, kebab v rumunském stylu
Palačinky
Rumunské pálenky
Víno, oblíbený nápoj, typickými odrůdami jsou Fetească, Murfatlar, Kadarka a Cabernet Sauvignon. Vína jsou obvykle hodně silná se zbytkovým cukrem. Červené víno se označuje negru nebo roşu, bílé alb, suché sec, sladké dulce a šumivé spumos. Rumunsko má 300 000 hektarů vinic. Původní rumunskou odrůdou je Fetească neagră.[2]
Pivo, další oblíbený nápoj, místní značky Silva, Ciuc a Ursus.
Bucătăria românească. Istoria gastronomiei românești [online]. [cit. 2020-09-09]. Dostupné online. (rumunsky)Je zde použita šablona {{Cite web}} označená jako k „pouze dočasnému použití“.