silniční okruh kolem centra Prahy From Wikipedia, the free encyclopedia
Městský okruh (MO, vnitřní okruh) je název jednoho ze dvou okruhů pozemních komunikací hlavního města Prahy určený k objíždění jeho centra. Druhým, vnějším okruhem po obvodu města je dálnice D0 zvaná také Pražský okruh. Z vnitřního okruhu je postaven úsek z Troji přes tunelový komplex Blanka, Strahovský tunel, Tunel Mrázovka, Barrandovský most a Jižní spojku, za níž provizorně pokračuje po začátku Štěrboholské radiály. Propojení okruhu na severovýchodě je plánováno.
Městský okruh (MO) | |
---|---|
![]() | |
Mapa | |
![]() | |
Základní údaje | |
Provozovatel | Praha |
Celková délka | 32,1 km |
v provozu: | 22 km |
ve výstavbě: | 0 km |
v přípravě: | 10,1 km |
Stát | ![]() |
Region | |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Původně byl označovaný jako II. okruh, Střední okruh, Střední pražský okruh a Střední městský okruh (SMO) a značen jako trasa po běžných městských ulicích (viz starý II. okruh). Protože byl roku 1990 zrušen původní vnitřní okruh, stal se dosavadní II. okruh fakticky I. okruhem a byl přeznačen na Městský okruh. V rámci budování ZÁKOS a dalších, aktualizovaných plánů je postupně nahrazován speciální rychlostní komunikací, která původně byla plánována jako rychlostní silnice R29, avšak poté, co bylo roku 2005 rozhodnuto o její kategorizaci jako místní komunikace I. třídy, se místo toho označuje jen názvem Městský okruh a zkratkou MO. Označení Městský okruh se používá jak pro budované rychlostní úseky, tak i pro trasu po stávajících nerychlostních komunikacích v částech, kde nový okruh ještě nebyl dokončen. Jednotlivé části okruhu většinou mají svůj vlastní název ulice (například Jižní spojka, Dobříšská atd.), na rozdíl od vnějšího Pražského okruhu, jehož označení je zároveň oficiálním názvem ulice.
Celková plánovaná délka rychlostního vnitřního Městského okruhu má být 32,1 km,[1] z čehož od roku 2016, kdy byl otevřen tunelový komplex Blanka, bylo v provozu 22 km. Zbývá dostavět 10,1 km v severovýchodní části Prahy, ta byla v roce 2019 přepracovaná a většina by měla být vedena pod zemí, stavět se původně mělo začít roku 2023.[2] V březnu 2022 oznámil náměstek primátora pro územní rozvoj, že by tato stavba mohla začít až v roce 2027.[3]
Původně (podle plánu ze šedesátých let 20. století) měly být kolem Prahy tři okruhy: vnitřní okruh (VMO), střední okruh (SMO) a vnější okruh (VO). Vnější okruh měl sloužit tranzitní dopravě a propojit dálnice a rychlostní silnice směřující ku Praze. Střední okruh měl být určen pro městskou a příměstskou silniční dopravu. Vnitřní okruh měl v trase z Holešovic kolem hlavního nádraží, přes Nuselský most a na Smíchov pouze doplňkově obcházet nejužší centrum města, ve zbylé části byl totožný se středním okruhem.
V roce 1990 byl záměr vnitřního okruhu opuštěn a střední okruh byl přejmenován na Městský okruh, vnější na Pražský okruh (D0). Zpočátku se Městský okruh značil jako silnice R29, ale v roce 2005 byly v Praze všechny úseky silnic prvních tříd změněny na místní komunikace I. třídy a od číselného značení Městského okruhu se upustilo.
O zachování plánu na Městský okruh se vedly spory, které ukončilo schválení územního plánu Prahy 9. 9. 1999 (v době platnosti opoziční smlouvy na pražské radnici, kterou za ODS vedl primátor Jan Kasl, za ČSSD náměstek primátora Jiří Paroubek). Nakonec bylo prosazeno dostavění, ale s převedením téměř třetiny délky pod zem.
Ze strany ekologických sdružení a Strany zelených přetrvává kritika systému silničních okruhů v dopravní koncepci města. Tvrdí, že okruhy jsou dopravním řešením starým 50 let, které pro současnou úroveň automobilismu nejsou funkční. Hrozí riziko, že s okruhy spojovaná vidina rychlé dopravy autem se stane lákadlem pro větší množství vozidel, která by jinak zůstala na záchytných parkovištích P+R na okraji města.
Dokončená je celá jižní část okruhu od křižovatky Malovanka přes Barrandovský most až ke štěrboholské křižovatce. Kromě úseku od Zlíchova do Braníka je silnicí pro motorová vozidla, po postavení nového místního mostu od zlíchovského lihovaru k Podolí má být Barrandovský most rovněž vyhrazen rychlostní dopravě.
V současné době[kdy?] probíhalo tzv. zkapacitnění Štěrboholské radiály v místě plánované MÚK Rybníčky, kde Městský okruh provizorně přechází ve Štěrboholskou radiálu. Jednalo se o výstavbu druhé (jižní) větve této komunikace, předchozí provizorní řešení omezovalo kapacitu komunikace. Dokončení bylo plánováno na rok 2013,[4][5] v září 2011 byl úsek částečně zprovozněn. Z tohoto místa by se Městský okruh měl v budoucnu oddělovat a pokračovat směr Balabenka.
Kritici namítají, že okruh v severozápadní části dopravu do města naopak přivádí, namísto aby před ním město chránil. Je veden v těsné blízkosti Pražské památkové rezervace a Hradčan. Stavby se zásadně dotýkají Letné a jejího okolí (Stromovka), kde se nachází mnoho parků a zalesněných ploch, které mají pro centrum města zásadní význam. Kritici srovnávají tuto část se Severojižní magistrálou, která je dnes považována za urbanistický omyl.
Množství emisí se tunelovým vedením nesnižuje, emise vycházejí ven portály a výdechy tunelů. Mimoúrovňové křižovatky mají bariérový efekt a tunely s sebou nesou bezpečnostní rizika a vysoké investiční i provozní náklady. Okruh zatěžuje okolní povrchové komunikace, které slouží jako přivaděče. Nová komunikace mění dělbu dopravní práce ve prospěch automobilové dopravy, protože spojení veřejnou hromadnou dopravou je pomalejší a horší. Ekologická sdružení upozorňují na fakt, že stavba autostrády přes Letnou "nikdy neprošla expertním posouzením podle vlivu na životní prostředí".[7] Několik kontroverzí se také objevilo kolem probíhající stavby tunelu Blanka. Podporu kritikům vyjádřilo mnoho známých osobností – např. Václav Havel, Ludvík Vaculík, prof. Erazim Kohák, Martin Fischer, Vladimír Mišík aj.[8]
Výstavbu Městského okruhu financuje hlavní město Praha, nikoliv stát. Rychlost výstavby je závislá na finančních možnostech města. Výstavba okruhu představuje mimořádnou zátěž pro městský rozpočet, což se projevuje v drastickém omezení investic do jiných staveb včetně veřejné dopravy.[9][10]
V lednu 2010 navštívila Prahu komise UNESCO, která prověřovala, nakolik je městská památková rezervace chráněna před necitlivými stavbami a dalšími zásahy. Tunelový komplex Blanka patřil k hlavním problémům, které komise prověřovala.[11][12]
Z analýzy spolku AutoMat vyplynulo, že po dokončení bude Městský okruh bude generovat 120 milionů kilogramů CO2 ročně, z čehož komplex Blanka generuje 70 milionů kg CO2 ročně. Toto zvýšení emisí podle analýzy anuluje pozitivní vliv elektromobilů v ulicích města. Prvotní efekt na množství emisí i dopravních kongescí může být pozitivní. Potom, co nastane dopravní indukce a uvolněné silnice se opět naplní, se znečištění ovzduší i dopravní kolony opět zhorší. Těmto negativním dopadům lze podle analýzy částečně předcházet zavedením mýta.[13]
Číslo | Název | Délka | Zahájení výstavby |
Uvedení do provozu |
---|---|---|---|---|
Štěrboholská radiála | 5,3 km | 1989 | 1999 | |
Jižní spojka | 10 km | 1985 | 1997 | |
Barrandovský most | 352 m | 1978 | 1/2 profil - 09/1983
2/2 profil - 1988 | |
Barrandovský most (modernizace) | 2022 | 2025 | ||
Strakonická | 0,8 km | ? | ? | |
0075 | Zlíchov - Radlická | 2 km | 11/1998 | 10/2002 |
9543 | Radlická - Strahovský tunel | 1,3 km | 12/1997 | 08/2004 |
Strahovský tunel | 2 km | 1980 | 1997 | |
Tunelový komplex Blanka | 5,5 km | 2007 | 2016 | |
0081 | Pelc-Tyrolka - Balabenka | 2,4 km | bude oznámeno | bude oznámeno |
8313 | Libeňská spojka | 2,1 km | bude oznámeno | bude oznámeno |
0094 | Balabenka - Štěrboholská radiála | 6 km | bude oznámeno | bude oznámeno |
Název | Stav křižovatky |
---|---|
Rybníčky | v přípravě |
Štěrboholy (Štěrboholská-Průmyslová-Černokostelecká) | v provozu |
Zahradní město - východ (Švehlova a Průběžná) | v provozu |
Zahradní město - západ (V Korytech) | v provozu |
Spořilov | v provozu |
Kačerov | v provozu |
Krč - východ | v provozu |
Krč - západ | v provozu |
Braník | v provozu |
Barrandovský most | v provozu |
Zlíchov 1 | v provozu |
Zlíchov 2 | v přípravě |
Radlická | v provozu |
Smíchov | v provozu |
Malovanka | v provozu |
Bubeneč | v provozu |
Letná | v provozu |
Trojský most | v provozu |
Pelc - Tyrolka | v provozu |
Balabenka | v přípravě |
K Žižkovu | v přípravě |
Českobrodská | v přípravě |
Černokostelecká | v přípravě |
V Olšinách | v přípravě |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.