statutární město v okrese Mladá Boleslav ve Středočeském kraji From Wikipedia, the free encyclopedia
Mladá Boleslav (německy: Jungbunzlau) je statutární město v okrese Mladá Boleslav ve Středočeském kraji. Leží na levém břehu středního toku Jizery, na soutoku s říčkou Klenicí zhruba 50 km severovýchodně od Prahy, s níž je spojena dálnicí D10. Žije zde přibližně 46 tisíc[1] obyvatel a je stavebně srostlá se sousedním malým městem Kosmonosy. Ve městě sídlí automobilka Škoda Auto. Počtem obyvatel je tak po Kladně druhým největším městem Středočeského kraje.
Statutární město Mladá Boleslav | |
---|---|
![]() | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | statutární město |
Pověřená obec | Mladá Boleslav |
Obec s rozšířenou působností | Mladá Boleslav (správní obvod) |
Okres | Mladá Boleslav |
Kraj | Středočeský |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°24′45″ s. š., 14°54′23″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 46 428 (2024)[1] |
Rozloha | 28,90 km²[2] |
Nadmořská výška | 241 m n. m. |
PSČ | 293 01 |
Počet domů | 4 600 (2021)[3] |
Počet částí obce | 13 |
Počet k. ú. | 7 |
Počet ZSJ | 46 |
Kontakt | |
Adresa magistrátu | Komenského nám. 61 293 01 Mladá Boleslav epodatelna@mb-net.cz |
Primátor | Jiří Bouška (nestr./VpMB) |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Mladá Boleslav | |
Další údaje | |
Ocenění | Fairtradové město |
Kód obce | 535419 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Na místě města stálo už v mladší době bronzové hradiště lidu lužické kultury, z jehož opevnění byl doložen příkop v prostoru Staroměstského náměstí.[4] Na přelomu desátého a jedenáctého století bylo na stejném místě postaveno přemyslovské hradiště,[4] které se stalo jedním z hlavních center hradské soustavy.[5] Jeho pravděpodobným zakladatelem byl kníže Boleslav II. Hlavní záměr byl pravděpodobně vybudování správního střediska nově získaných území. V této době začala pod hradem na břehu Jizery vznikat osada.[6] V polovině 13. století v závěru ostrožny vznikl vrcholně středověký královský hrad,[7] ale zbytek hradiště a podhradí bylo zpustošeno.[6][8]
Po vymření královské větve Přemyslovců po meči v roce 1306 přešlo město do majetku Michaloviců. 24. října 1334 vydal Ješek z Michalovic listinu, v níž dal Mladou Boleslav přenést do sousedství hradu a vybavil ji mnoha městskými právy. Během 14. století se většina objektů (převážně dřevěných) soustředila kolem trojúhelníkového rynku. Během husitských válek bylo město opakovaně pustošeno, zničeny byly všechny kláštery.[6][8]
V roce 1468 se město dostalo do držení Tovačovských z Cimburka. Jan Tovačovský ihned potvrdil všechna dřívější práva, která Mladá Boleslav měla. Když se oženil s Johankou Krajířovou z Krajku, oddanou příznivkyní Jednoty bratrské, přiklonil se k této víře. Po vymření Tovačovských v roce 1502 přešlo město do držení Krajířů z Krajku. Koncem 15. století získali čeští bratři zpustlý minoritský klášter, kde zřídili svou modlitebnu. V roce 1518 zde založil Mikuláš Klaudyán tiskárnu. Díky významné podpoře Krajířů z Krajku se z Mladé Boleslavi stalo centrum Jednoty bratrské a začalo se mu přezdívat bratrský Řím. V roce 1554 byl otevřen velký sbor, postavený Matteem Borgorellim. Dílem tohoto italského architekta je i honosná renesanční radnice postavená v letech 1554–1559. Podílel se i na přestavbě hradu. Ze 16. století pochází i kališnický kostel (dnešní kostel Nanebevzetí Panny Marie), dokončený v roce 1566. V 16. století město procházelo i hospodářským vzestupem – v roce 1528 bylo město rozšířeno o předměstí, nazývané Nové město, koupilo okolní majetek, byly založeny vinice a šafranice, postaven byl vodovod.[6][8]
Dne 3. července 1600 císař Rudolf II. povýšil Mladou Boleslav na královské město. Záhy však nastal pro Mladou Boleslav úpadek. Důvodem byla třicetiletá válka, během níž se městem proháněla vojska, která ve velkém pustošila mladoboleslavskou zástavbu. Nejhůře dopadla předměstí, která nebyla chráněna hradbami, v roce 1648 však byl pobořen i mladoboleslavský hrad.
Rozkvět byl znovu nastartován s rozvojem průmyslu. V 18. a zejména 19. století vznikalo v Mladé Boleslavi mnoho továren, z nichž většina se soustředila na březích řeky Jizery. Mezi vzniklými továrnami byl například lihovar, pivovar, textilní továrna nebo cukrovar. Významným milníkem bylo pro město také přivedení železnice, první železniční trať do Mladé Boleslavi dorazila v roce 1865. Na počátku 20. století rychle vznikaly nové čtvrtě a město se výrazně rozšiřovalo za hranice své původní zástavby, která na severu končila přibližně (dnešní) Jaselskou a Dukelskou ulicí. Roku 1895 byla založena továrna na jízdní kola „Slavia“, z níž se zanedlouho stala továrna na motocykly a poté roku 1905 automobilka Laurin & Klement, dnešní Škoda Auto. Později vznikla např. i továrna na akumulátory Pražská akumulátorka. Urbanistickou koncepci moderního průmyslového města vytvořil svým regulačním plánem architekt František Janda.[6]
Po vzniku Československa se město mělo stát sídlem mladoboleslavské župy, ale k realizaci župního zřízení nakonec nedošlo. V roce 1927 se ve městě konala Hraničářská výstava českého severu. Předsednictví měl inspektor českých škol Josef Maštálko z České Lípy, kde se konala v roce 1926 první porada přípravného výboru. Výstava byla podnětem k založení řady spolků v severních Čechách. V té době již fungovalo v Mladé Boleslavi městské muzeum[9] i městské divadlo.
V Mladé Boleslavi sídlil také okresní úřad, krajský a okresní soud, velitelství četnictva, celní úřad, berní správa, obchodní grémium, okresní jednota živnostenských společenstev a řada dalších institucí. Mělo zde posádku československé vojsko a fungovala zde okresní nemocnice. K roku 1932, kdy měla Mladá Boleslav 19 604 obyvatel, zde působilo šest vyšších škol (vyšší státní gymnasium, vyšší státní reálka, průmyslová škola, obchodní škola, hospodyňská škola, rolnická škola), osm peněžních ústavů (Banka pro obchod a průmysl, Česká průmyslová banka, Národní banka, Živnostenská banka, Dělnická záložna, Okresní hospodářská záložna, Spořitelna, Živnostenská záložna), dva biografy (Legie, Svět) a sedm hotelů (Grandhotel Věnec, Bauer, Bičík, Moravec, Vysoký, Beránek, U černého orla).[10]
Dne 9. května 1945 kolem 10. hodiny byl letouny Rudé armády uskutečněn nálet na Mladou Boleslav. Stalo se tak již několik hodin po oficiálním konci druhé světové války, když městem ustupovala vojska wehrmachtu ve snaze dostat se do amerického zajetí namísto sovětského. Při náletu zahynulo zhruba 150 Čechů a více než 300 příslušníků německých ozbrojených sil.[11] Poničena byla značná část mladoboleslavské automobilky. Komunistická propaganda útok připisovala německému letectvu.[12]
Roku 1950 byla k obci Mladá Boleslav připojena obec Bezděčín.[13] V 60. letech došlo k zásadní přestavbě města. Byla zdemolována značná část staré zástavby, která byla nahrazena panelovými domy. Přebudováno bylo například dnešní náměstí Míru, náměstí Republiky a třída T. G. Masaryka. Zástavba se navíc rozšiřovala i východním (sídliště Rozvoj) a severním (Severní sídliště) směrem.[14] Od 1. ledna 2003 je Mladá Boleslav statutárním městem.
Dějiny územněsprávního začleňování zahrnují období od roku 1850 do současnosti. V chronologickém přehledu je uvedena územně administrativní příslušnost obce v roce, kdy ke změně došlo:
Mladá Boleslav se skládá ze 13 místních částí rozkládajících se na sedmi katastrálních územích:
Dříve bylo součástí Mladé Boleslavi také dnešní město Kosmonosy (1974–1990), včetně své části Horní Stakory (1986–1994), a obce Bradlec (1980–1990), Josefův Důl (1980–1992), Dalovice (1980–1990) a Vinec (1980–1990).[21]
Mladá Boleslav byla dříve okresním městem, v současnosti je obcí s rozšířenou působností a pověřeným obecním úřadem. Okres Mladá Boleslav ale stále existuje a skládá se ze 120 obcí, správní obvod obce s rozšířenou působností z 98 obcí. Působí zde také stále okresní soud a okresní státní zastupitelství.
Samotná Mladá Boleslav má přes 44 tisíc obyvatel (spolu se stavebně srostlými Kosmonosy a dalšími obcemi, které byly dříve součástí města, jde přes 50 tisíc obyvatel), kromě toho do města také dojíždí přes 10 tisíc lidí za studiem i za prací.[22] Zejména v místní automobilce Škoda Auto, kde pracuje také značné množství cizinců, například Poláků, Ukrajinců, Bulharů, Srbů, Mongolů nebo Slováků.[23] Celá mladoboleslavská aglomerace má však přes 100 tisíc obyvatel.[24]
Podle sčítání 1921 zde žilo v 1 139 domech 17 237 obyvatel, z nichž bylo 8 365 žen. 16 686 obyvatel se hlásilo k československé národnosti, 145 k německé a 14 k židovské. Žilo zde 11 013 římských katolíků, 739 evangelíků, 805 příslušníků Církve československé husitské a 312 židů.[25] Podle sčítání 1930 zde žilo v 1 794 domech 19 630 obyvatel. 18 875 obyvatel se hlásilo k československé národnosti a 251 k německé. Žilo zde 11 789 římských katolíků, 1 299 evangelíků, 1425 příslušníků Církve československé husitské a 264 židů.[26]
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 11 003 | 12 249 | 14 452 | 17 017 | 20 640 | 21 425 | 24 488 | 23 204 | 26 021 | 31 085 | 41 226 | 43 859 | 44 255 | 44 303 | 42 506 |
Počet domů | 812 | 890 | 958 | 1 160 | 1 449 | 1 646 | 2 511 | 3 071 | 3 142 | 3 183 | 3 340 | 3 714 | 3 846 | 4 209 | 4 600 |
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 8 777 | 9 749 | 11 600 | 13 589 | 16 486 | 17 370 | 19 264 | 19 111 | 22 011 | 26 113 | 37 831 | 40 688 | 40 593 | 39 705 |
Počet domů | 564 | 611 | 648 | 778 | 982 | 1 151 | 1 701 | 2 184 | 3 014 | 2 216 | 2 379 | 2 592 | 2 625 | 2 780 |
Okolo města především vede dálnice D10 Praha – Mladá Boleslav – Turnov s exity 40, 44 a 46. Ze silnic první třídy městem prochází silnice silnice I/16 Slaný – Mělník – Mladá Boleslav – Jičín a silnice I/38 Kolín – Nymburk – Mladá Boleslav – Doksy – Jestřebí. Dále tudy vede silnice II/259 Mladá Boleslav – Mšeno – Dubá a silnice II/610 Praha – Mladá Boleslav – Bakov nad Jizerou – Mnichovo Hradiště – Turnov.
Mladá Boleslav je železniční křižovatkou tratí 070 Praha – Turnov, 071 Nymburk – Mladá Boleslav, 064 Mladá Boleslav – Stará Paka a 076 Mělník – Mladá Boleslav. Po trati 070 vede linka S3 a R3 (Praha-Vršovice – Mladá Boleslav) v rámci pražského systému Esko.
Ve městě se nacházejí tři železniční stanice. První je hlavní nádraží, na němž se stýkají všechny tratě procházející Mladou Boleslaví, ovšem je velmi vzdáleno od centra města. V centru města se nachází stanice Mladá Boleslav město (trať 064). Toto dříve poměrně velké nádraží bylo po zahloubení trati 064 zredukováno na dvě koleje. Na území města se nachází ještě stanice Mladá Boleslav – Debř, která leží v příměstské části Debř na trati 070.
Železniční trať 070 Praha – Turnov je jednokolejná celostátní trať, doprava byla zahájena roku 1865. Po trati 070 jezdí osobní vlaky i rychlíky, přepravní zatížení mezi Všetaty a Mladou Boleslaví v pracovních dnech roku 2011 bylo obousměrně 5 rychlíků, 1 spěšný a 12 osobních vlaků, mezi Mladou Boleslaví a Bakovem nad Jizerou 10 rychlíků, 1 spěšný a 13 osobních vlaků.
Železniční trať 071 Nymburk – Mladá Boleslav je jednokolejná celostátní trať, doprava byla na trati zahájena roku 1870. Přepravní zatížení činilo obousměrně 5 rychlíků a 10 osobních vlaků.
Železniční trať 064 Mladá Boleslav – Dolní Bousov – Stará Paka je jednokolejná regionální trať, doprava byla na trati zahájena roku 1905. Přepravní zatížení úseku mezi Mladou Boleslaví a Dolním Bousovem činilo v pracovních dnech roku 2011 obousměrně 14 osobních vlaků.
Železniční trať 076 Mělník – Mšeno – Mladá Boleslav je jednokolejná regionální trať, doprava byla na trati z Mladé Boleslavi do Skalska zahájena roku 1905. Přepravní zatížení úseku mezi Mšenem a Mladou Boleslaví v roce 2011 činilo obousměrně 7 osobních vlaků.[29]
V rámci města je provozována městská hromadná doprava. Autobusové nádraží se nachází vedle vlakové stanice Mladá Boleslav město. Ve městě zastavovaly v květnu 2011 meziměstské a dálkové autobusové linky jedoucí do těchto cílů: Bardejov, Bratislava, Brno, Česká Lípa, Harrachov, Hořice, Hradec Králové, Chrudim, Jablonec nad Nisou, Jičín, Jilemnice, Kolín, Košice, Kladno, Liberec, Lvov, Mělník, Michalovce, Nitra, Olomouc, Ostrava, Pardubice, Polička, Poprad, Praha, Prešov, Prostějov, Roudnice nad Labem, Svitavy, Turnov, Trutnov, Ústí nad Labem, Vrchlabí, Žilina.[30]
V Mladé Boleslavi se nachází Městské divadlo Mladá Boleslav.[31] To již od roku 1909 působí v divadelní budově v Palackého ulici, kde hraje na dvou scénách. Dále ve městě funguje několik menších divadelních souborů, například Divadýlko na dlani.[32]
Nejnavštěvovanějším mladoboleslavským kinem je multikino Cinestar, které od roku 2008 funguje v budově nákupního centra Bondy, kde promítá ve 4 sálech.[33] Ve městě se promítá i v divadelním sále Domu kultury, projekce se konají pod názvem Kino ve středu.[34] V Mladé Boleslavi v minulosti fungovalo více kin, ta však postupně ukončovala provoz. Nejpozději uzavřené kino bylo kino Forum, které ukončilo provoz s otevřením multikina Cinestar.
Hlavním místem kulturního dění v Mladé Boleslavi je velký Dům kultury, který se nachází v centru města.[35] Několik sálů o různých velikostech poskytuje prostor divadelním souborům, promítáním filmů, tanečním školám a plesům nebo koncertům. V květnu 2013 sem navíc byly přesunuty akce z Kulturního střediska Svět, které bylo 30. dubna 2013 uzavřeno.[36]
Ve městě funguje i několik úspěšných tanečních škol. Nejnavštěvovanějšími školami, které navíc pořádají plesy pro veřejnost, jsou Taneční studio Hana a Jan Stinkovi, Taneční škola Zita a Taneční škola Ladislava Fišera. První jmenovaná funguje ve velkém sále Domu kultury, TŠ Zita má vlastní sál v budově bývalého kina Oko. Taneční škola Ladislava Fišera pořádá mimo jiné taneční lekce v sále muzea automobilky Škoda Auto. V minulosti také ve městě úspěšně působila taneční škola manželů Hesových.[37][38]
Prvním muzeem, které ve městě funguje, je Muzeum Mladoboleslavska. Ačkoliv vzniklo už v 19. století, do prostor mladoboleslavského hradu, kde se nachází v současnosti (2013), se dostalo až v roce 1972. Stálá muzejní expozice se týká historie města, v muzeu jsou však i další výstavní prostory, ve kterých se výstavy střídají.[39]
Dalším muzejním prostorem je palác Templ. Budova, která vznikla už v 15. století, poskytuje prostor výstavě archeologických nálezů z Mladé Boleslavi a okolí. Templ dále slouží jako galerie s obměňovanými výstavami výtvarných děl, obrazů nebo fotografií. Konají se zde i mnohé literárně hudební akce nebo zábavně vzdělávací akce pro děti.[40]
Sbor českých bratří je budova ze 16. století, výstavním účelům slouží od roku 1910, kdy prošel důležitou rekonstrukcí. Nejdříve fungoval jako budova muzea, v 70. letech pak byl rekonstruován, aby mohl sloužit jako galerie a koncertní síň. V současnosti (2013) se zde pořádají krátkodobé i dlouhodobé výstavy a koncerty zejména vážné hudby.[41]
Škoda Muzeum je soukromý muzejní objekt v jedné z nejstarších budov firmy Škoda Auto na třídě Václava Klementa nedaleko od autobusového nádraží. Dokumentuje zejména historii této firmy, přehled automobilů, kol a motorů, vyráběných v Mladé Boleslavi.
V roce 2015 bylo otevřeno Letecké muzeum Metoděje Vlacha, které připomíná tohoto mladoboleslavského nadšence, který si roku 1912 postavil vlastní letadlo. Muzeum stojí na severním okraji mladoboleslavského letiště a vystavuje deset replik historických letadel, s nimiž jeho piloti také létají.
V roce 1901 byla v městě zřízena a otevřena čítárna (vystaveno 140 časopisů) a téhož roku rozhodnutím městské rady také knihovna. Po několikerém stěhování získala v roce 1909 Veřejná čítárna a knihovna města Mladé Boleslavi umístění v chlapecké škole na Komenského náměstí. V roce 1936 byla knihovna přestěhována do přízemí budovy Obchodní akademie, z níž se stěhovala do budovy Okresní hospodářské záložny, ale již v roce 1946 se stěhovala zpět do budovy Obchodní akademie. V témže roce knihovna otevírá dětské oddělení. V roce 1951 se stala Okresní knihovnou a současně metodickým centrem pro knihovny obcí okresu.
Budova Střední ekonomické školy (dříve Obchodní akademie) nestačila potřebám školy a knihovny zároveň. Město i okres spojily finanční síly a v roce 1990 byla zahájena pro knihovnu stavba moderní budovy na ulici Václava Klementa, po mnoha letech první budovy, která byla přímo pro knihovnu postavena. Knihovna v nové budově byla otevřena v roce 1994 již částečně s automatizovaným provozem. Od roku 1997 je knihovna znovu zřizována městem, v roce 1998 byla dokončena automatizace knihovny. V dalších letech knihovna rozšiřovala své služby: půjčování zvukových knih zrakově postiženým, donášku knih do domu pro seniory a zdravotně znevýhodněným čtenářům (DoDo), veřejný internet. Knihovna zajišťuje vzdělávací a kulturní akce pro dospělé i dětské čtenáře. Kromě služeb v hlavní budově (oddělení pro dospělé uživatele, oddělení pro děti, čítárna denního tisku) funguje pobočka Severní Město.
V roce 2001 knihovna navázala spolupráci s knihovnou v partnerském městě Mladé Boleslavi - Malokarpatskou knižnicou v Pezinku.
Knihovna plní funkci pověřené knihovny pro 139 neprofesionálních a 19 profesionálních knihoven okresu Mladá Boleslav, části okresu Nymburk, Mělník a Praha-východ.
Z církevních subjektů má v Mladé Boleslavi nejvíce členů i největší účast na bohoslužbách římskokatolická farnost Mladá Boleslav. Působí zde také farní sbor Českobratrské církve evangelické, náboženská obec Církve československé husitské, několik dalších protestantských církví a pravoslavná obec. Židovská obec v Mladé Boleslavi (v jidiš בומסלא Bumsla), kdysi jedna z nejvýznamnějších v celých Čechách, zanikla během druhé světové války. Dochoval se zde rozlehlý a cenný židovský hřbitov, kde je mj. pohřben Jakub Baševi, osobní bankéř Albrechta z Valdštejna.
Mladá Boleslav je domovem několika profesionálních sportovních oddílů. Prim ve městě hrají fotbal a lední hokej. V obou sportech má Boleslav zastoupení v nejvyšších soutěžích. Fotbalový tým FK Mladá Boleslav hraje své zápasy na Městském stadionu Mladá Boleslav, vystavěném v 70. letech a přebudovaném na přelomu tisíciletí, a disponujícím pětitisícovou kapacitou. BK Mladá Boleslav patří k nejstarším sportovním oddílům na území České republiky vůbec. V polovině 50. let se přesunul z přírodního ledu na Zimní stadion Mladá Boleslav, kam se vejde 4200 diváků.[42]
Rozvoj obou klubů souvisí s ekonomickým boomem města po roce 2000. Fotbalisté si účast mezi českou fotbalovou elitou vydobyli v roce 2004 a od té doby nejvyšší soutěž neopustili. Hokejisté ochutnali nejvyšší soutěž již v meziválečném Československu (1936/37, 1937/38), ale novodobý rozkvět začíná sezónou 2008/09. Po čtyřech prvoligových sezónách sice přišel sestup, ale od sezóny 2014/15 působí Bruslařský klub v extralize nepřetržitě. Fotbalový klub se může pochlubit jedním ligovým stříbrem, navíc dosaženým v již druhé ligové sezóně boleslavských (2005/06). Na svém kontě má také dvě třetí místa (2006/07, 2013/14) a dvě vítězství v českém poháru (2010/11, 2015/16). Díky těmto výsledkům se FK Mladá Boleslav mohl podívat již několikrát do evropských pohárů, a to včetně toho nejprestižnějšího, Ligy mistrů (2006/07). Asi nejpamátnějším momentem bylo vyřazení francouzského velkoklubu Olympique Marseille v 1. kole Poháru UEFA v ročníku 2006/07.[43] Maximem hokejistů byla tři extraligová semifinále.
Fotbalovým oddílem prošla řada reprezentantů. Dávno před nejslavnější érou klubu to byli odchovanci Josef Ludl, Petr Vrabec a Radek Bejbl. V novodobé éře pak Marek Matějovský, Václav Koloušek, Radim Holub, Petr Voříšek, Ondřej Kúdela, Milan Baroš, Michal Ďuriš nebo Jan Chramosta. K hokejovým odchovancům patří Jiří Hrdina, David Výborný nebo Radim Vrbata. Boleslavský hokejový dres oblékli také Richard Král, Jakub Klepiš nebo Michal Vondrka. Zajímavostí je v souvislosti s hokejem 3. základní škola, známá také jako hokejová škola, která s klubem těsně spolupracuje na výchově budoucích hokejistů.
Kromě hokeje a fotbalu se ve městě od 90. let úspěšně rozvíjí též florbal, jenž ve městě reprezentuje jeden z předních florbalových mužských týmů Florbal MB. Má na svém kontě již tři tituly mistra Česka (2017/18, 2020/21, 2021/22).[44] Je prvním klubem, kterému se podařilo narušit hegemonii Prahy a Ostravy ve florbalové Superlize. Své domácí zápasy hraje ve Sportovní hale TJ Auto Škoda. V témže místě hraje své domácí zápasy i původně pražský basketbalový klub Slovanka MB, jenž zde našel od sezóny 2009 domácí prostředí po přesunu z Kralup nad Vltavou.[45] Nejvyšší ženskou florbalovou soutěž hraje tým Florbalová akademie MB.
Ve městě působí kromě těchto profesionálních celků i amatérské týmy fotbalové (TJF Čechie Čejetice), hokejové (BK Mladá Boleslav „B“ hrající krajský přebor) i oddíly dalších sportů, například tenisový, plavecký, lyžařský, triatlonový klub atd.
Městský bazén u lesoparku Štěpánka z roku 2015 má délku 25 metrů, je zde i rekreační bazén a wellness centrum.
Od roku 2011 návštěvníky městem provází naučná stezka s názvem Metalová cesta Mladou Boleslaví. Jedná se o 4 km dlouhou trasu, na které turista potká 12 velice originálně ztvárněných zastavení s informacemi o daném místě. Naučná stezka má také zkrácenou variantu pro děti a poskytuje informace v několika jazykových mutacích. Mapu k Metalové cestě Mladou Boleslaví si lze vyzvednout v Infocentru Mladá Boleslav.
Region Mladoboleslavsko je územně vymezen hranicemi okresu Mladá Boleslav s 10% přesahem a svou polohou zasahuje hned do několika regionů (Český ráj, Polabí, Máchův kraj a Kokořínsko). Řízení rozvoje turismu v regionu zajišťuje Infocentrum Mladá Boleslav ve spolupráci s dalšími obcemi a regiony v rámci projektu Mladoboleslavsko – nejen brána do Českého ráje.
Po listopadu 1989
Cena Statutárního města Mladá Boleslav je udělována od roku 2006 u příležitosti státního svátku 28. října jedné dosud žijící osobnosti, která svým životem a dílem přispěla k propagaci města, jeho zvelebení, rozvoji a zkvalitnění života občanů. V roce 2007 nebyla cena udělena. Ocenění získali tito spoluobčané:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.