Cos allargat, esvelt, amb escates cicloides molt petites i el peduncle caudal molt prim. El disc adhesiu és estret, moderadament llarg, porta de 21 a 28 parells de làmines i arriba, si fa no fa, a l'altura del centre de les aletes pectorals. La mandíbula és molt prominent i a l'extrem hi té un apèndix carnós punxegut i flexible. Les aletes dorsal i final (simètriques i oposades) comencen prop del centre de la longitud total. L'aleta dorsal té de 35 a 42 radis tous (32-42 segons FishBase) i l'anal de 34 a 39 (29-41 segons FishBase). El marge posterior de l'aleta caudal és convex en els individus joves i còncau en els adults. Cos de color gris, normalment amb una banda longitudinal fosca des de la boca fins al peduncle caudal. L'aleta caudal és negrosa amb les puntes blanques. Pot atènyer una llargada total de prop d'un metre[9] (110 cm segons Lieske i Myers,[10] encara que la seua mida normal és de 66)[11] i 2,3 kg de pes.[12] Absència d'espines a les aletes dorsal i anal. Línia lateral contínua. 10-17 branquiespines. Absència d'aleta adiposa. Aletes pectorals amb 22-23 radis tous.[13][14]Cua punxeguda. El seu disc adhesiu (capaç de produir un fort buit i que utilitza per a adherir-se als seus amfitrions) va evolucionar a partir d'una aleta dorsal espinosa força modificada[15][16][17] i presenta entre 20 i 24 parells de crestes transversals.[18]
Té lloc durant la primavera i principis de l'estiu a la major part de la seua àrea de distribució, i durant la tardor a la Mediterrània. Els ous són grossos, pelàgics i esfèrics.[19] En el moment de la desclosa, les larves fan 4,7-7,5 mm de llarg, tenen un gran sac vitel·lí, ulls no pigmentats i un cos no desenvolupat del tot. Els exemplars immadurs viuen lliurement durant aproximadament un any fins que són al voltant de 3 cm de longitud i s'uneixen a un peix hoste. Assoleix la maduresa sexual entre els 3 i els 5 anys de vida.[20][21]
La seua dieta habitual es compon de restes de menjar que es perden o són rebutjades per l'animal hoste al qual es troba adherida. També es nodreix dels petits crustacis paràsits que envaeixen la pell del seu hoste i d'altres organismes de natació lliure que estiguin al seu abast (petits crustacis, peixos, crancs, calamars, etc.).[16] Exemplars juvenils han estat observats actuant com a netejadors de paràsits d'escàrids o peixos lloros als esculls de corall.[22] En captivitat, acostuma a romandre immòbil en el fons amb el cap lleugerament aixecat i puja a la superfície per a prendre bocins de cloïsses, peixos, etc.[23] El seu nivell tròfic és de 3,13.[24] No té depredadors coneguts.[25]
S'adhereix fermament als seus amfitrions (com ara, taurons i altres peixos grossos, dofins, tortugues, balenes i, fins i tot, vaixells i submarinistes)[114][115] gràcies a la seua aleta dorsal transformada en un disc de succió,[116] el qual és força important per a la seua supervivència. En aquesta relació de comensalisme l'amfitrió no es veu perjudicat, però la rèmora de banda negra se'n beneficia en gran manera, ja que aconsegueix menjar i un mitjà de locomoció de franc (la rèmora de banda negra no té bufeta natatòria i és una nedadora pèssima).[25]
És inofensiva per als humans,[112] el seu índex de vulnerabilitat és de moderat a alt (54 de 100)[117] i era una espècie ben coneguda pels antics grecs, ja que creien que tenia poders misteriosos i màgics capaços d'alentir o, fins i tot, aturar els vaixells.[116]
Poey, F., 1858-1861. Memorias sobre la historia natural de la Isla de Cuba, acompañadas de sumarios Latinos y extractos en Francés. Tom 2. L'Havana. V. 2: 1-96 (1858), 97-336 (1860), 337-442, (1861), Pls. 1-19.
Bancroft, E. N., 1831. Specimens were exhibited of several fishes, lately received from Dr. Bancroft of Kingston, Jamaica, Corr. Memb. Z. S. Proceedings of the Committee of Science and Correspondence of the Zoological Society of London 1830-31 (pt 1): 134-135.
Rüppell, W. P. E. S., 1835-1838. Neue Wirbelthiere zu der Fauna von Abyssinien gehörig. Fische des Rothen Meeres. Siegmund Schmerber, Frankfurt am Main. i-ii + 1-148, Pls. 1-33. (1835:1-28, Pls. 1-7; 1836:29-52, Pls. 8-14; 1837:53-80, Pls. 15-21; 1838:81-148, Pls. 22-33).
Duran i Ordinyana, Miquel, 2010. Noms i descripcions dels peixos de la mar Catalana. Tom II. Osteïctis (2a part). Palma: Editorial Moll, 379 p. (Monografies científiques;9). Pàgs. 327-328.
Lieske, E. i R. Myers, 1994. Collins Pocket Guide. Coral reef fishes. Indo-Pacific & Caribbean including the Red Sea. Harper Collins Publishers, 400 p.
Collette, B. B., 1999. Echeneidae. Remoras, sharksuckers, discfishes. P. 2652-2654. A: K. E. Carpenter i V. H. Niem (eds.). FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 4. Bony fishes part 2 (Mugilidae to Carangidae). FAO, Roma.
John, C. M., 1950. Early Stages in the Development of the Sucker fish Echeneis naucrates (Linn). Bull. Cent. Res. Inst. Univ. Travancore, (C) 1(1): 47-57, pl. 7.
Sazima, I., R. L. Moura i M. C. M. Rodrigues, 1999. Juvenile sharksucker, Echeneis naucrates (Echeneidae), acting as a station-based cleaner fish. Cybium 23(4):377-380. Pàg. 377.
Al Sakaff, H. i M. Esseen, 1999. Occurrence and distribution of fish species off Yemen (Gulf of Aden and Arabian Sea). Naga ICLARM Q. 22 (1): 43-47. Pàg. 45.
Smith, C. L., 1997. National Audubon Society field guide to tropical marine fishes of the Caribbean, the Gulf of Mexico, Florida, the Bahamas, and Bermuda. Alfred A. Knopf, Inc., Nova York. 720 p. Pàg. 475.
Menni, R. C., R. A. Ringuelet i R. H. Aramburu, 1984. Peces marinos de la Argentina y Uruguay. Editorial Hemisferio Sur S. A. Buenos, Aires, l'Argentina. 359 p.
Robins, C. R. i G. C. Ray, 1986. A field guide to Atlantic coast fishes of North America. Houghton Mifflin Company, Boston, Estats Units. 354 p. Pàg. 157.
Collette, B. B. i G. Klein-MacPhee (eds.), 2002. Bigelow and Schroeder’s fishes of the Gulf of Maine. Tercera edició. Caldwell, Nova Jersey: Blackburn Press, 577 p.: ill.; 27 cm. Pàg. 407.
Vega-Cendejas, M. E., 2004. Ictiofauna de la reserva de la biosfera Celestún, Yucatán: una contribución al conocimiento de su biodiversidad. Universidad Nacional Autónoma de México. Anales del Instituto de Biología, Serie Zoología 75:193-206. Pàg. 199.
Martin, F. D. i J. W. Patus, 1984. An annotated key to the Teleost fishes of Puerto Rico. Compendio Enciclopédico de los Recursos Nat. 5:1-191. Pàg. 85.
Cervigón, F., R. Cipriani, W. Fischer, L. Garibaldi, M. Hendrickx, A. J. Lemus, R. Márquez, J. M. Poutiers, G. Robaina i B. Rodriguez, 1992. Fichas FAO de identificación de especies para los fines de la pesca. Guía de campo de las especies comerciales marinas y de aquas salobres de la costa septentrional de Sur América. FAO, Roma. 513 p. Pàg. 307.
Ginés, H. i F. Cervigón, 1967. Exploración pesquera en las costas de Guyana y Surinam, año 1967. Estación de Investigaciones Marinas de Margarita. Fundación La Salle de Ciencias Naturales, núm. 29.
Uyeno, T., K. Matsuura i E. Fujii (eds.), 1983. Fishes trawled off Suriname and French Guiana. Japan Marine Fishery Resource Research Center, Tòquio, el Japó. 519 p. Pàg. 326.
Diouf, P.S., 1996. Les peuplements de poissons des milieux estuariens de l'Afrique de l'Ouest: L'exemple de l'estuaire hyperhalin du Sine-Saloum. Université de Montpellier II. Thèses et Documents Microfiches Núm. 156. ORSTOM, París. 267 p. Pàg. 129.
Bianchi, G., 1986. Fichas FAO de identifacao de espécies para propósitos comerciais. Guia de campo para as espécies comerciais marinhas e de águas salobras de Angola. Preparado com o apoio da NORAD e da FAO (FIRM) Programa Regular, FAO, Roma. 184 p. Pàg. 47.
Lloris, D., J. Rucabado, Ll. del Cerro, F. Portas, M. Demestre i A. Roig, 1984. Tots els peixos del Mar Català. I: Llistat de cites I referències. Treballs Soc. Cat. Ict. Herp. 1:1-208.
Amori, G., F. M. Angelici, S. Frugis, G. Gandolfi, R. Groppali, B. Lanza, G. Relini i G. Vicini, 1993. Vertebrata. A: A. Minelli, S. Ruffo i S. La Posta (eds.). Checklist delle specie della fauna Italiana, 110. Calderini, Bolonya, 83 p.
Dieuzeide, R., M. Novella i J. Roland, 1955. Catalogue des poissons des côtes algériennes. Bull Sta d'Aqua et de Pêche de Castiglione, III (n,s) 6, 384 p. 202 fig. Pàgs. 338-339.
Smith, J .L. B., 1969. Fishes of Inhaca. P. 131-136. A: W. Macnae i M. Kalk (eds.) A natural history of Inhaca Island, Moçambique. Witwatersrand University Press, Johannesburg. Pàg. 135.
Pereira, M. A. M., 2000. Preliminary checklist of reef-associated fishes of Mozambique. Maputo, Ministry for the Coordination of Environmental Affairs (MICOA). 21 pp. Pàg. 16. Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
Baissac, J. de B., 1990. SWIOP/WP/54 - Checklist of the marine fishes of Mauritius. RAF/87/008/WP/54/90 Regional Project for the Development & Management of Fisheries in the Southwest Indian Ocean. Arxivat 2015-09-24 a Wayback Machine.
Winterbottom, R. i R. C. Anderson, 1997. A revised checklist of the epipelagic and shore fishes of the Chagos Archipelago, Central Indian Ocean. Ichthyol. Bull. Smith. Inst. (66):1-28.
Bianchi, G., 1985. FAO species identification sheets for fishery purposes. Field guide to the commercial marine and brackish-water species of Tanzania. Prepared and published with the support of TCP/URT/4406 and FAO (FIRM) Regular Programme. FAO, Roma. 199 p. Pàg. 43.
Garpe, K. C. i M. C. Öhman, 2003. Coral and fish distribution patterns in Mafia Island Marine Park, Tanzania: fish-habitat interactions. Hydrobiologia 498:191-211. Pàg. 210.
Sommer, C., W. Schneider i J.-M. Poutiers, 1996. FAO species identification field guide for fishery purposes. The living marine resources of Somalia. FAO, Roma. 376 p. Pàg. 204.
Assadi, H. i R. Dehghani P., 1997. Atlas of the Persian Gulf and the Sea of Oman fishes. Iranian Fisheries Research and Training Organization, l'Iran. Pàg. 58.
Bianchi, G., 1985. FAO species identification sheets for fishery purposes. Field guide to the commercial marine and brackish-water species of Pakistan. Prepared with the support of PAK/77/033 and FAO (FIRM) Regular Programme. Roma: FAO. 200 p.
Randall, J. E., J. T. Williams, D. G. Smith, M. Kulbicki, G. M. Tham, P. Labrosse, M. Kronen, E. Clua i B.S. Mann, 2003. Checklist of the shore and epipelagic fishes of Tonga. Atoll Res. Bull. Núms. 497-508.
Paulin, C., A. Stewart, C. Roberts i P. McMillan, 1989. New Zealand fish: a complete guide. National Museum of New Zealand Miscellaneous Series No. 19. 279 p. Pàg. 260.
Wantiez, L., 1993. Les poissons des fonds meubles du lagon Nord et de la Baie de Saint-Vincent de Nouvelle-Calédonie: Description des peuplements, structure et fonctionnement des communautés. Ph.D. Thesis, Université d'Aix-Marseille II, França. Pàgs. 128 i 135.
Blaber, S. J. M., J. W. Young i M. C. Dunning, 1985. Community structure and zoogeographic affinities of the coastal fishes of the Dampier region of north-western Australia. Aust. J. Mar. Freshwat. Res. 36:247-266. Pàg. 262.
Johnson, J. W., 1999. Annotated checklist of the fishes of Moreton Bay, Queensland, Australia. Memoirs of the Queensland Museum 43(2): 709-762. Pàg. 733.
Paxton, J. R., D. F. Hoese, G. R. Allen i J. E. Hanley, 1989. Pisces. Petromyzontidae to Carangidae. Zoological Catalogue of Australia, Vol. 7. Australian Government Publishing Service, Canberra, 665 p.
Hardy, J. D. Jr., 2003. Coral reef fish species. NOAA\National Oceanographic Data Center. NODC Coral Reef Data and Information Management System. Els Estats Units. 537 p. Pàg. 571.
Werner, T. B. i G. R. Allen, 2000. A rapid marine biodiversity assessment of the Calamianes Islands, Palawan province, Philippines. RAP Bulletin of Biological Assessment 17. Washington DC, Estats Units: Conservation International. Pàg. 102.
Villoso, E. P., G. V. Hermosa i C. Dizon, 1983. Species composition and diversity of fishes caught by otter trawling in Samar Sea. Fish. Res. J. Philipp. 8(2):33-49. Pàg. 41.
Yamada, U., S. Shirai, T. Irie, M. Tokimura, S. Deng, Y. Zheng, C. Li, Y.U. Kim i Y.S. Kim, 1995. Names and Illustrations of fishes from the East China Sea and the Yellow Sea. Overseas Fishery Cooperation Foundation, Tòquio, el Japó. 288 p. Pàg. 197.
Kuronuma, K., 1961. A check list of fishes of Vietnam. United States Consultants, Inc.; International Cooperation Administration Contract-IV-153. Division of Agriculture and Natural Resources, United States Operations Mission to Vietnam. 66 p.
Chen, J.-P., K.-T. Shao i C.-P. Lin, 1995. A checklist of reef fishes from the Tungsha Tao (Pratas Islands), South China Sea. Acta Zoologica Taiwanica 6(2):13-40. Pàg. 21.
Shao, K.-T., S.-C. Shen, T.-S. Chiu i C.-S. Tzeng, 1992. Distribution and database of fishes in Taiwan. P. 173-206. A: C.-Y. Peng (ed.). Collections of research studies on 'Survey of Taiwan biological resources and information management'. Institute of Botany, Academia Sinica. Vol. 2. (en xinès).
Masuda, H., K. Amaoka, C. Araga, T. Uyeno i T. Yoshino, 1984. The fishes of the Japanese Archipelago. Vol. 1. Tokai University Press, Tòquio, el Japó. 437 p. Pàg. 222.
Tinker, S. W., 1978. Fishes of Hawaii, a handbook of the marine fishes of Hawaii and the Central Pacific Ocean. Hawaiian Service Inc., Honolulu. 568 p. Pàg. 464.
Eschmeyer, W. N., E. S. Herald i H. Hammann, 1983. A field guide to Pacific coast fishes of North America. Houghton Mifflin Company, Boston, Estats Units. 336 p. Pàg. 203.
Grove, J. S. i R. J. Lavenberg, 1997. A list of the fishes of the Galapagos Islands. P. 1-17. A: The fishes of the Galapagos Islands. Stanford University Press. Pàg. 6.
Cheung, W. W. L., T. J. Pitcher i D. Pauly, 2005. A fuzzy logic expert system to estimate intrinsic extinction vulnerabilities of marine fishes to fishing. Biol. Conserv. 124:97-111.