municipi del País Valencià From Wikipedia, the free encyclopedia
Guadassuar és un municipi del País Valencià situat a la comarca de la Ribera Alta.
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | País Valencià | ||||
Província | Província de València | ||||
Comarca | la Ribera Alta ![]() | ||||
Capital | Guadassuar (en) ![]() ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 5.961 (2023) ![]() | ||||
Gentilici | guadassuarenca, guadassuarenc ![]() | ||||
Idioma oficial | català (predomini lingüístic) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 35,3 km² ![]() | ||||
Altitud | 25 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Partit judicial | Alzira | ||||
Dades històriques | |||||
Dia de mercat | dijous | ||||
Festa patronal | Gener i Agost | ||||
Organització política | |||||
• Alcalde ![]() | José Ribera Añó ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 46610 ![]() | ||||
Fus horari | |||||
Codi INE | 46139 ![]() | ||||
Codi ARGOS de municipis | 46139 ![]() | ||||
Lloc web | guadassuar.es ![]() |
Limita amb Alzira, l'Alcúdia, Algemesí, Alginet, Benimodo, Carlet, Massalavés i Tous.
Els 35,2 km 2 del terme de Guadassuar són regats per la Séquia Reial del Xúquer i pel riu Magre, afluent del Xúquer i estan poblats amb vegetació típicament mediterrània, carrasca, alzina, pi, garriga, romaní, margalló, etc.
La superfície del terme és plana i tot just s'eleva per la seva banda sud, destacant la muntanya denominada La Garrofera. El terreny és de naturalesa argilenca, format pels sediments que han deixat els al·luvions dels rius Magre i Xúquer, especialment, del primer.
L'origen del topònim Guadassuar és àrab, si bé existixen dues interpretacions sobre el seu significat: d'una banda, wadi asuad, que significa "riu negre" i, de l'altra, de wadi suar, "la part més plana d'allà el riu". No obstant això, l'existència al terme municipal prové de les primeries del xvii, d'un llogaret anomenat Tarragona, de fundació romana, en testimonia també el pas.
El 1242, amb motiu de la rendició d'Alzira, Guadassuar, com a propietat d'aquella, passa a l'òrbita cristiana amb la condició que foren respectats els seus costums, llengua i religió, circumstància que explica que el lloc no figure en el Llibre del Repartiment. De tota manera, les contínues baralles amb els cristians es va traduir en una emigració dels musulmans cap a altres poblacions, i la seua total ocupació per cristianes (sentència de Jaume I de 1246), la qual cosa obligà a repoblar en 1270 amb 39 cristians vinguts del Principat, d'Aragó i de Navarra, principalment. Durant les Germanies va sofrir diversos saqueigs.Pertanyé sempre a la Corona, sota la jurisdicció d'Alzira fins al 1581, en què Felip II, per privilegi de 22 de desembre, li concedí la independència municipal amb el títol de "Reial Universitat", previ pagament de 5000 ducats.
L'any 1731 obtingué del rei Felip V el títol de Vila Reial, que li va costar 3000 pesos.
Segons Cavanilles, el 1795 produïa arròs, seda, blat, dacsa, ordi, vi, oli i hortalisses. A hores d'ara continua sent una vila agrícola, dedicada al conreu dels cítrics i caquis, a més dels conreus residuals de secà, com l'olivera i la garrofera.
1990 | 1992 | 1994 | 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
5.516 | 5.375 | 5.430 | 5.415 | 5.362 | 5.331 | 5.423 | 5.568 | 5.830 | 5.943 | 6.160 | 6.163 | 6.067 |
El Ple de l'Ajuntament està format per 13 regidors. En les eleccions municipals de 26 de maig de 2019 foren elegits 5 regidors del Partit Popular (PP), 5 de Compromís per Guadassuar (Compromís) i 3 del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE).
| ||||||
Candidatura | Cap de llista | Vots | Regidors | |||
Partit Popular | ![]() |
Vicent Estruch Bellver | 1.245 | 35,68% | 5 (![]() | |
Compromís per Guadassuar | ![]() |
Salvador Montañana Sanz | 1.194 | 34,22% | 5 (![]() | |
Partit Socialista del País Valencià-PSOE | ![]() |
Rosa Almela Ribes | 850 | 24,36% | 3 (![]() | |
Altres candidatures[lower-alpha 1] | ![]() |
173 | 4,96% | 0 | ||
Vots en blanc | ![]() |
33 | 0,94% | |||
Total vots vàlids i regidors | 3.489 | 100 % | 13 | |||
Vots nuls | 33 | 0,94% | ||||
Participació (vots vàlids més nuls) | 3.522 | 77,82%** | ||||
Abstenció | 1.004* | 22,18%** | ||||
Total cens electoral | 4.526* | 100 %** | ||||
Alcalde: Vicent Estruch Bellver (PP) (15/06/2019) Per ser la llista més votada, després de no haver obtingut majoria absoluta dels regidors (5 vots de PP[1]) | ||||||
Fonts: JEC,[2] JEZ Alzira.[3] M. Interior,[4] Periòdic Ara.[5] (* No són vots sinó electors. ** Percentatge respecte del cens electoral.) |
Des de 2019 l'alcalde de Guadassuar és Salvador Montañana Sanz (Compromís), després de guanyar la moció de censura que presentaren Compromís i el PSPV l'11 de juliol contra Vicent Estruch (PP), que havia sigut proclamat alcalde el 15 de juny. L'alcaldia de Vicent Estruch només va durar 39 dies.[6][7]
Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
---|---|---|---|---|
1979–1983 | Vicente Barrios Rosell | GI | 19/04/1979 | -- |
1983–1987 | Manuel Vicente Segura García | AP-PDP-UL-UV | 28/05/1983 | -- |
1987–1991 | José Ribera Añó | GI | 30/06/1987 | -- |
1991–1995 | Vicente Roig Llobell | PSPV-PSOE | 15/06/1991 | -- |
1995–1999 | José Ribera Añó | PP | 17/06/1995 | -- |
1999–2003 | José Ribera Añó | PP | 03/07/1999 | -- |
2003–2007 | José Ribera Añó | PP | 14/06/2003 | -- |
2007–2011 | José Ribera Añó | PP | 16/06/2007 | -- |
2011–2015 | José Ribera Añó | PP | 11/06/2011 | -- |
2015–2019 | Salvador Montañana Sanz | Compromís | 13/06/2015 | -- |
2019-2023 | Vicent Estruch Bellver Salvador Montañana Sanz |
PP Compromís |
15/06/2019 23/07/2019 |
Moció de censura -- |
Des de 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 | -- |
Fonts: Generalitat Valenciana[7] |
El sòl conreat és gairebé tot de regadiu, amb aigua de la Séquia Reial del Xúquer i de pous, i en ell es conreen tarongers i altres fruiters com presseguers, pruneres i albercoquers, així com hortalisses, cacauets, blat i blat de moro. El cultiu de l'arròs va tenir certa importància en el passat però avui està gairebé anul·lat. L'escàs terreny de secà es dedica a la vinya, garroferes, ametllers i oliveres. Hi ha ramaderia llanar i bovina, així com la domèstica pròpia de mitjans rurals.
La tradició musical a Guadassuar està documentada des del segle xvi i actualment està encarnada en la Societat Musical Santa Cecília.
La festa gran de l'hivern és el 22 de gener, en honor de Sant Vicent Màrtir, patró de Guadassuar, se celebra la tradicional Fira de Sant Vicent o Porrat de Sant Vicent, o simplement Fira de Guadassuar.[10] La vespra, 21 de gener, té lloc la cavalcada de la Repartició de la Carn, costum d'origen medieval. I abans, l'antevespra, el dia 20 de gener, s'anuncia la festa amb el Toc del Retorn, un toc manual de campanes que havia desaparegut i es va restaurar per la Fira de l'any 2004.[10]
El 6 d'agost, comencen les festes d'estiu, amb la festa en honor del Santíssim Crist de la Penya, copatró de la població.[11]
Les Festes d'agost finalitzen l'última setmana sencera d'agost amb la Setmana de les danses de Guadassuar, festa declarada d'Interès Turístic el 1986.[12] Durant tota la setmana, cada nit, en un carrer es balla la dansà. La llegenda retrau el seu origen al moment en què Jaume I el Conqueridor visità Guadassuar després de conquerir la ciutat de València. Fins fa un temps, en l'Ajuntament es conservava la cadira que li van traure perquè contemplara el ball que li havia preparat la gent de Guadassuar. És un ball encara viu i molt participatiu, que combina el ball pla, senzill, amb l'originalitat i creativitat en els vestits, que han de ser diferents cada dia, per això mai han sigut una festa folklòrica reconstruïda.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.