El 15 d'abril és el cent cinquè dia de l'any del calendari gregorià i el cent sisè en els anys de traspàs. Queden 260 dies per a finalitzar l'any.
- Països Catalans
- Resta del món
- Països Catalans
- 1787 - Torelló, Osona: Onofre Jaume Novellas i Alavau, matemàtic i astrònom català (m. 1849).
- 1899 - Llançàː Justa Balló i Salvà, bibliotecària que treballà a la Xarxa de Biblioteques Populars (m. 1993).[10]
- 1908 - l'Arboç, Baix Penedès: Aureli Maria Escarré i Jané, monjo benedictí i abat de Montserrat (m. 1968).[11]
- 1915 - Barcelona: Carme Sugrañes Blay, atleta catalana dels anys 30 (m. 1998).[12]
- 1921 - Barcelona: Joan Oncina i Espí, tenor català (m. 2009).
- 1950 - Pollençaː Joana Serra de Gayet, escriptora i professora mallorquina.[13]
- 1963 - Constantí, Tarragonès: Lluís Gavaldà i Roig, cantant i principal compositor del grup "Els Pets".
- 1967 - Badalona: Violant Mascaró i López, filòloga i política catalana, ha estat diputada al Parlament de Catalunya.
- 1972 - Castelló de la Plana: Carmina Martinavarro Molla, psicòloga i política, ha estat diputada a les Corts Valencianes i regidora.[14]
- 1980 - Vic, Osona: Raül López, jugador de bàsquet català.
- Resta del món
- 1452 - Vinci, Gran Ducat de Toscana: Leonardo da Vinci, artista, arquitecte, enginyer i inventor.[15]
- 1469 - Rai Bhoeki Talwandi, avui Nankana Sahib (el Panjab: Nanak Dev Ji, guru fundador del sikhisme.[16]
- 1489 - Kayseri, Imperi Otomà: Mimar Sinan, arquitecte i enginyer civil otomà autor d'importants obres com la mesquita de Solimà d'Istanbul (m. 1588).[17]
- 1707 - Basilea, Suïssa: Leonhard Euler, matemàtic suís (m. 1783).[18]
- 1719 - Saint-Cyr-l'Écoleː Madame de Maintenon, educadora, salonnière i, secretament, la darrera esposa del rei Lluís XIV de França (n. 1635).[19]
- 1843 - Nova York, EUA: Henry James, escriptor nord-americà (m. 1916).[20]
- 1858 - Épinal, França: Emile Durkheim, sociòleg francès (m. 1917).[21]
- 1861 - Fredericton, Nova Brunswick: Bliss Carman, poeta canadenc en llengua anglesa pertanyent al postromanticisme (m. 1929).[22]
- 1865 - Cracòvia: Olga Boznańska, pintora polonesa (m. 1940).
- 1869 - Santander (Cantàbria, Espanya): Concha Espina, novel·lista espanyola (m. 1955).[23]
- 1873 - Kaneville, Estats Units: Grace Ravlin, pintora nord-americana (m. 1956).[24]
- 1874 - Schickenhof, Baviera, Prússia: Johannes Stark, físic alemany i Premi Nobel de Física (m. 1957).[25]
- 1877 - Thurso, Escòcia: William David Ross KBE, filòsof (m. 1971).[26]
- 1894 - Chattanooga, Tennessee: Bessie Smith, cantant de blues (m. 1937).[27]
- 1896 - Saràtov - Imperi Rus: Nikolai Semiónov, físic i químic rus, Premi Nobel de Química de l'any 1956 (m. 1986).[28]
- 1903 - Chalfonts, Buckinghamshire, Anglaterra: John Williams, actor de cinema, teatre i televisió britànic.
- 1907 -
- 1912 - Corea del Nord: Kim Il-sung, president de Corea del Nord (m. 1994).[31]
- 1916 - Filadèlfia, Pennsilvània: Helene Hanff, escriptora estatunidenca (m. 1997).[32]
- 1920 - Stuttgart (Alemanya): Richard von Weizsäcker, polític alemany, alcalde de Berlín (1981-1984), President d'Alemanya (1984-1994), Premi Internacional Catalunya 1995 (m. 2015).[33]
- 1924 - Lincoln, Regne Unit: Neville Marriner, violinista i director d'orquestra anglès (m. 2016).[34]
- 1926 - Harlem, Nova York: Norma Merrick Sklarek, arquitecta afroamericana (m. 2012).[35]
- 1929 - Southampton, Nova Yorkː Jacqueline Kennedy, primera dama dels EEUU pel seu matrimoni amb J. F. Kennedy (m. 1994).[36]
- 1930 - Reykjavík: Vigdís Finnbogadóttir, professora de literatura, directora teatral i política islandesa, ha estat Presidenta d'Islàndia; primera dona elegida democràticament per ser cap d'estat a tot el món.[37]
- 1931 - Estocolm, Suècia: Tomas Tranströmer, escriptor, poeta i traductor suec, Premi Nobel de Literatura 2011 (m. 2015).[38]
- 1933 - Beverly Hills, Califòrniaː Elizabeth Montgomery, actriu estatunidenca que protagonitzà la sèrie Embruixada (m. 1995).[39]
- 1938- Tunis (Tunísia): Claudia Cardinale, actriu italiana.
- 1940 - Bronx, Nova York: Marian Zazeela, «artista de la llum», dissenyadora, pintora i música.[cal citació]
- 1943 -
- 1944 - Ialkhori (Unió Sovietica): Djokhar Dudàiev, fou el primer president de la República Txetxena d'Itxkèria (m. 1996).[6]
- 1947 - Houston, Texas, EUA: Lois Chiles, actriu estatunidenca.
- 1951 - Baltimore: Marsha Ivins, ex-astronauta estatunidenca veterana de cinc missions amb el transbordador espacial.
- 1959 - Paddington, Londres, Regne Unit: Emma Thompson, actriu britànica.[41]
- 1960 -
- 1961 - San Diego, Califòrnia (EUA): Carol W. Greider, biòloga molecular nord-americana, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia 2009.[42]
- 1962 - Casablanca, Marroc: Nawal El Moutawakel, atleta marroquina, primera dona d'un país islàmic a guanyar una medalla olímpica.[43]
- 1966 -
- 1967 - Beverly Hills, Estats Units: Dara Torres, nedadora nord-americana, guanyadora de 12 medalles olímpiques.[45]
- 1990 - París, França: Emma Watson, actriu, model i activista anglesa.
- 1991 - Mannheim: Marco Terrazzino, futbolista alemany.
- 1996 - Adana: İpek Soylu, jugadora de tennis turca.
- 1997 - Bristol: Maisie Williams, actriu anglesa, coneguda pel seu paper a Game of Thrones.
- Països Catalans
- 1949 - Barcelona: Enric Barnosell i Saló, instrumentista de tible i compositor de sardanes català (n. 1891).[46]
- 1958 - Barcelona: Francesca Torrent, escriptora i poeta catalana (n.1881).[47]
- 1969 - Madridː Matilde Ras, pionera de la grafologia científica, traductora, articulista, assagista i escriptora (n. 1881).[48]
- 1981 - Barcelona: Milagros Consarnau i Sabaté, mestra catalana (n. 1902).[49]
- 1994 - Ceret, Vallespir: Enric Guiter, lingüista nord-català.
- 2008 - Barcelona: Conxita Bardem i Faust, actriu de teatre i de cinema catalana (n. 1918).[50]
- 2010 - Barcelona: Bet Figueras, una arquitecta especialitzada en paisatgisme (n. 1957).[51]
- 2015 - Banyuls de la Marenda: Teresa Rebull, cantautora i activista política catalana (n. 1919).[52]
- Resta del món
- 1446 - Florència, República de Florència: Filippo Brunelleschi, arquitecte florentí (n. 1377).[15]
- 1719 -
- 1764 - Versalles: Madame de Pompadour, la més cèlebre amant de Lluís XV, i una de les dones més importants del segle xviii (n. 1721).[53]
- 1765 - Sant Petersburg, Imperi Rus: Mikhaïl Lomonóssov, científic, escriptor i erudit rus que va fer importants contribucions a la literatura, l'educació i la ciència (n. 1711).[54]
- 1865 - Washington D.C., EUA: Abraham Lincoln, president dels Estats Units, 1861-1865) (n. 1809).[55]
- 1870 - Troy, EUA: Emma Willard, educadora i escriptora nord-americana, impulsora de l'educació de les dones (n. 1787).[56]
- 1881 - Sant Petersburg- (Rússia): Sófia Peróvskaia, revolucionària russa, membre de l'organització terrorista revolucionària "Naródnaia Vólia".(n. 1853).[55]
- 1885 - Anvers, Bèlgica: Mathieu Brialmont, militar francès, neerlandès i belga i ministre belga (n. 1789).[57]
- 1889 - Tremelo, Bèlgica, Damià de Molokai, conegut com a Pare Damià i nascut com a Jozef de Veuster va ser un religiós belga, missioner de la Congregació dels Sagrats Cors que va dedicar la seva vida a la cura i assistència als leprosos de l'illa de Molokai, a Hawaii. Va ser canonitzat l'11 d'octubre de 2009.(n. 1840).[55]
- 1892 - Weston-super-mareː Amelia Edwards, novel·lista, periodista, viatgera i primera egiptòloga anglesa (n. 1831).[58]
- 1911 - Berlínː Wilma Neruda, violinista moraviana (n. 1838).[59]
- 1918 - Gries-Quirein, Tirol del Sud: Hermann Ludwig Eichborn, musicògraf i compositor.
- 1928 - Bloomsbury: Jane Ellen Harrison, acadèmica britànica pionera dels moderns estudis de la mitologia grega (n. 1850).[60]
- 1935 - Skagen, Dinamarcaː Anna Ancher, pintora impressionista danesa (n. 1859).[61]
- 1956 - Hollywoodː Kathleen Howard, cantant d'òpera i actriu canadenca (n. 1884).[62]
- 1964 - Ottawa (Canadà)ː Alice Wilson, primera geòloga canadenca i paleontòloga (n. 1881).[63]
- 1968 - Tolosa de Llenguadoc (França): Amparo Poch y Gascón, metgessa, periodista i anarcofeminista aragonesa (n. 1902).[64]
- 1969 - Lausana, Suïssa: Victòria Eugènia de Battenberg, reina consort d'Espanya.[65]
- 1974 - Trieste: Cesare Barison, violinista, director d'orquestra, musicòleg i compositor italià.
- 1980 - París, França: Jean-Paul Sartre escriptor i filòsof francès, Premi Nobel de Literatura (refusat).(n. 1905).[66]
- 1981 - Parísː Valentine Prax, pintora expressionista francesa (n. 1897).[67]
- 1986 - París: Jean Genet, escriptor francès (n. 1910).[66]
- 1989 - Pequín (Xina): Hu Yaobang, va ser un oficial d'alt rang de la República Popular de la Xina (n. 1915).[6]
- 1990 - Nova York, EUA: Greta Garbo, actriu sueca.[68]
- 1998 - Cambodja: Pol Pot, dictador cambodjà.(n. 1928).[69]
- 1989:
- 2000 - Hyannis, Massachusetts (EUA): Edward Gorey, escriptor i artista estatunidenc reconegut pels seus llibres il·lustrats d'un to macabre però amb cert sentit de l'humor (n. 1925).[70]
- 2001 - Nova York, EUA: Joey Ramone, membre fundador del grup The Ramones i pioner del punk rock (n. 1951).[71]
- 2017 -
- 2021 - Berlín: Walter Kaufmann, escriptor alemany-australià (n. 1924)
Bessmertnyĭ, Aleksandr Semenovich. Leningrad (en anglès). Лениздат, 1966, p. 19. «Leonhard Euler» (en anglès). Encyclopaedia Britannica, 01-04-2020. [Consulta: abril 2020]. Edel, Leon. «Heny James» (en anglès). Encyclopaedia Britannica, 24-02-2020. [Consulta: abril 2020]. «Bliss Carman» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: abril 2020]. «Sir David Ross» (en anglès). Encyclopaedia Britannica.com. [Consulta: abril 2020]. «Bessie Smith» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: abril 2020]. «Musée SACEM: Agnès Capri» (en francès). Société des Auteurs, Compositeurs et Editeurs de Musique. [Consulta: 6 octubre 2021]. «Neville Marriner» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: abril 2020]. Morton, Patricia. «Norma Merrick Sklarek» (en anglès americà). Beverly Willis Architecture Foundation. Pioneering Women of American Architecture. [Consulta: 22 abril 2020]. «Dara Torres» (en anglès). Encyclopædia Britannica. [Consulta: 16 febrer 2022]. «Jane Ellen Harrison» (en alemany). Dr. Helga Kaschl: "Ein Zimmer für sich allein".. Arxivat de l'original el 2020-06-18. [Consulta: 31 juliol 2020]. Fabritius, Elisabeth. «Anna Ancher» (en danès). Dansk Kvindebiografisk Leksikon, 22-04-2023. [Consulta: 30 juny 2024]. «Alice Wilson». The Canadian Encyclopedia. [Consulta: 1r juliol 2021]. Dardé Morales, Carlos. «Victoria Eugenia de Battenberg» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 21 gener 2023].