Loading AI tools
село в Чернігівській області, Україна З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Тростя́нка — село в Україні, у Височанській сільській громаді Ніжинського району Чернігівської області. Населення — 622 осіб (2012 рік)[1].
село Тростянка | |
---|---|
Країна | ![]() |
Область | Чернігівська область |
Район | Ніжинський район |
Громада | Височанська сільська громада |
Код КАТОТТГ | UA74040110130080536 |
Основні дані | |
Населення | 622 мешканців[1] |
Площа | 2 км²[1] |
Поштовий індекс | 16414 |
Телефонний код | +380 4653 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 51°19′44″ пн. ш. 32°40′48″ сх. д. |
Середня висота над рівнем моря |
133 м |
Відстань до районного центру |
25 км |
Місцева влада | |
Адреса ради | 16412, Чернігівська обл.,Ніжинський р-н, с. Високе, вул. Центральна, буд. 86 |
Карта | |
Мапа | |
![]() |
Село розташоване на північному сході району, за 65 км від районного центру — міста Ніжин (автошляхами — близько 75 км та за 10 км від залізничної станції Доч. Висота над рівнем моря — 133 м[2].
Населений пункт на місці сучасної Тростянки виник на “городищі”, тобто на залишках якогось стародавнього укріпленого поселення, назва якого невідома. Він почав називатися Тростянкою у другій половині XVIII ст. Тростянка розташована на північ від колись повноводної річки Доч. Ця водойма захищала Тростянку від з півдня. Найближчими до нього містами були Бахмач і Всеволок (зараз Сиволож). Ці міста згадуються в писемних джерелах давньоруського часу. До числа і до часу існування подібних міст можна віднести і попередника села Тростянка.
У козацькі часи Тростянка увійшла до складу Батуринської сотні. За матеріалами Слідства про маєтності Ніжинського полку (1729-1730), у часи Іван Самойлович село належало Батуринській ратуші. Гетьман Іван Мазепа віддав його на ранг полковнику Дмитро Чечель. Гетьман Іван Скоропадський у 1709 передав його вдові полковника Пашковського.[3]
Мав у Тростянці свої володіння і гетьман Кирило Розумовський.
За даними Генерального опису у 1760-х роках у селі Тростянка була одна церква, в ім'я Архистратига Михаїла, 78 козацьких і 6 селянських дворів. Селяни належали бунчуковому товаришу Михайлу Митлашевському.[4]
У селі перед Російською революцією 1917 було близько 300 дворів. 300 га найкращої землі належало поміщикові Метельському. В селі Тростянка була його економія,якою керував управитель, а сам поміщик жив у селі Нові Млини. Крім Метельського, у селі жив дворянин Кордюк, що мав більше 50 га землі. Великим землевласником був священик Бетонов (24 га). В користуванні ж селян було по 1,5-2 га.
Населення хвилювалося, велись розмови про те, щоб розібрати економію Метельського. Виділявся своєю активністю Павленко Семен Максимович,але він не зумів підняти і оганізувати людей села і все залишилось по-старому. Після революції в селі жила вчителька Лосіна Ольга Володимирівна, яка займалася революційною діяльністю, проте піп Бетонов видав її поліції. Вчителька в село більше не поверталася. В роки Громадянської війни в 1919 році для боротьби з бандами Денікіна був організований партизанський загін,який діяв в районі сіл Прачі, Галайбино. Першими організаторами партизанського загону були Забула Сільвестер Степанович і Леміш Леонтій Оксентійович. Учасниками партизанського загону були: Прощенко Назар Феофанович, Прощенко Іван Тимофійович, Леміш Гаврило Кирилович та інші. Загін діяв протягом 1,5 місяця, пізніше приєднався до регулярних військ.
В селі Тростянка до 1917 року була одна школа з трьохкласним навчанням. Учнів навчала одна вчителька.
Внаслідок політики примусової колективізації селян та сталінського геноциду українців в селі Тростянка в 1933 році померли з голоду щонайменше шестеро осіб: Матяш Охрім Йосипович, Опанасенко Михайло Григорович, Щербина Іван Пилипович, Ярохно Кирило Микитович, Ярохно Марина Михайлівна та Ярохно Марія Михайлівна. [5]
Навесні 1934 року в селі організувалось три колгоспи: ”Нове життя”, ”П’ятнадцятиріччя Жовтня” і колгосп ім. Ворошилова. Також в цьому році в селі з’явились трактори та інші сільськогосподарські машини. А в 1951 р. відбулось об’єднання цих трьох господарств в один великий колгосп, що став називатись "ім. Калініна".
420 жителів Тростянки брали участь у Другій світовій війні, 203 з них — загинули, 148 — нагороджені орденами і медалями СРСР. На честь воїнів-односельців, полеглих у боротьбі за свободу і незалежність Батьківщини, у селі споруджено обеліск Слави.
У повоєнний період в селі знаходилася центральна садиба колгоспу імені Крупської, за яким було закріплено 3336 гектарів сільськогосподарських угідь, у тому числі 2636 га орної землі. Господарство вирощувало зернові культури, картоплю, льон, займалося м'ясо-молочним тваринництвом.
Після Радянсько-Німецької війни в селі стала працювати восьмирічна школа і вечірня школа колгоспної молоді.
21 листопада 2005 року в селі відбулося відкриття і освячення новозбудованої церкви.
12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 730-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Чернігівської області», увійшло до складу Височанської сільської громади[6].
19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи, і ліквідації Борзнянського району, увійшло до складу новоутвореного Ніжинського району[7].
У селі до 2016 року працювала дев'ятирічна школа. Є будинок культури, сільська рада, бібліотека, фельдшерсько-акушерський пункт, магазин та відділення зв'язку.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.