Азидотимідин— один з перших антиретровірусних препаратів, який використовують для запобігання та лікування СНІДу. Гертруда Белл Елайон зробила ключовий внесок у розробку цих ліків.
Вітамін E— Катаріна Бішоп[en] та Герберт Маклін Еванс[en] відкрили вітамін E, вивчаючи репродуктивні цикли щурів.
Педіатрія
Кашлюк— вакцину співрозробила американська лікарка та медична дослідниця Лейла Денмарк.
Одноразовий підгузок— винайдений в 1946 році американською домогосподаркою Меріон Донован, яка шукала спосіб залишати тканинні підгузки своїх дітей сухими протягом їх сну. Донован запатентувала винахід в 1951 році. Вона також винайшла паперові підгузки, але не змогла отримати інвестицій в розвиток цієї ідеї, поки через 10 років компанія Procter & Gamble не використала її дизайн для виробництва Pampers. Інший дизайн підгузку винайшла в 1948 році Валері Гантер Ґордон.
Хімічний склад зір— американська вчена-астроном Сесілія Пейн-Гапошкіна в 1925 році в своїй дисертації довела, що зорі складаються переважно із водню та гелію, таким чином, водень є найпоширенішим елементом у Всесвіті. Дисертацію проаналізував Генрі Норріс Расселл і відмовив Пейн-Гапошкіну від висновку, що Сонце складається переважно із водню і сильно відрізняється від Землі, що суперечив популярній тоді теорії. Але через чотири роки Расселл прийшов до висновку Пейн-Гапошкіної іншим способом, про що зробив публікацію в 1929 році. Він визнав роботу Пейн-Гапошкіної та її відкриття в своїй публікації, однак це відкриття часто приписують лише йому (див. Ефект Матильди).
Радіація— Марія Склодовська-Кюрі відкрила та досліджувала радіацію, за що отримала Нобелівську премію з фізики в 1903 році. Пізніше[коли?] також отримала Нобелівську премію з хімії і залишається єдиною людиною з двома преміями з різних галузей наук. Дослідження радіації продовжила американська вчена-фізик Фенні Гейтс[en]. З Ернестом Резерфордом вона зібрала докази того, що радіація не є результатом простих хімічних або фізичних процесів. Зокрема, Гейтс показала, що радіація не може бути усунута теплом чи іонізацією та що радіоактивні матеріали відрізняються від фосфоресцентних матеріалів, як кількісно, так і якісно.
Радон— канадська вчена-фізик Геррієт Брукс[en] з Ернестом Резерфордом в 1901 році відкрила хімічний елемент радон, знайшовши свідчення того, що випромінювання зі сполук торію скоріш за все є газом. Це було продовженням роботи П'єра та Марії Склодовської-Кюрі, які помітили, що газ, виділений радієм, залишається радіоактивним протягом місяця.
Важкі елементи в космічному випромінюванні— ще студенткою американка Філліс Фраєр[en] в 1948 році знайшла докази існування в космічному випромінюванні елементів, важчих за гелій.
T-кварк— наукова команда з лабораторії Фермілаб під керівництвом канадсько-американської вченої-фізика Мелісси Франклін[en] знайшла одні з перших доказів існування t-кварків.
Оболонкова модель ядра— німецька іммігрантка до США Марія Гепперт-Маєр, яка навчалась в Університеті Джонса Гопкінса під час Великої депресії, продовжувала навчання навіть попри те, що жоден університет не хотів її приймати, і стала науковицею у сфері хімічної фізики. Її найбільшим внеском в сучасну фізику було відкриття оболонкової моделі ядра атома, за що здобула Нобелівську премію з фізики в 1963 році.
Францій— в 1939 році французька науковиця Марґеріт Перей, учениця Марії Кюрі, відкрила хімічний елемент францій за допомогою очищення лантану, що містив актиній. Перей помітила, що очищений актиній випромінює радіацію. Після подальших досліджень їй вдалось ізолювати новий елемент, який вона назвала на честь своєї батьківщини.
Поділ ядра— австрійсько-шведська науковиця Ліза Майтнер разом із Отто Ганом та Отто Робертом Фрішем очолювали малу дослідницьку групу, що відкрила поділ ядра урану після того, як він поглинув додатковий нейтрон. Результати відкриття були опубліковані на початку 1939 року.
Структура Чумацького Шляху— команда під керівництвом американської науковиці Хайді Джо Ньюберг[en] виявила, що галактика Чумацький Шлях захоплює зірки із менших галактик та що вона є більшою та хвилястішою, ніж вважалось до цього.
Електронний мікроскоп— британська науковиця Пратібха Гай[en] винайшла новий вид електронного мікроскопу, який уможливив візуалізацію хімічних реакцій на атомарному рівні. Пратібха Гай вирішила не патентувати винахід, на який витратила 20 років, для пришвидшення розвитку науки.
Мас-спектрометрія— американська науковиця Сібіл Рок[en] розробила математичні методи для аналізу результатів мас-спектрометрії та створила багато методів змішаного аналізу.
Синтетичні радіоактивні елементи— Ірен Жоліо-Кюрі, дочка Марії Кюрі та П'єра Кюрі, разом із чоловіком Фредеріком Жоліо-Кюрі в 1935 році отримала Нобелівську премію з хімії за синтез нових радіоактивних елементів, які можна було застосовувати в медицині.
Фотокаталіз— американська науковиця Діпіка Куруп в 2015 році винайшла фотокаталітичний композитний матеріал, який видаляє 100% фекальних коліформних бактерій із забрудненої води.
Хімія поверхні— німецька вчена-хімік Агнес Покельс заснувала нову галузь науки, хімію поверхонь, роблячи дослідження прямо в себе на кухні після отримання відмови у навчанні через її стать. Покельс винайшла інструмент для вимірювання поверхневого натягу та опублікувала декілька робіт.
Фожазит (або Цеоліт Y)— молекулярне сито, яке використовують для каталізатора фракційної дистиляції в переробці нафти. Винайдений американською хімікинею Едіт Фланіген під час роботи в компанії Union Carbide. Фланіген також співвинайшла синтетичний смарагд, а в 1992 році стала першою жінкою, яка отримала Медаль Перкіна.
Текстова комп'ютерна програма— протягом дев'ятимісячного періоду в 1842—1843 британська математикиня Ада Лавлейс переклала роботу італійського математика Луїджі Федеріко Менабреа, що описувала аналітичну машину. Переклад містив записку, яка деталізувала метод підрахунку чисел Бернуллі за допомогою аналітичної машини. Ця записка вважається першою у світі текстовою комп'ютерною програмою.
Компілятор текстових програм— американська науковиця в галузі комп'ютерних наук Ґрейс Гоппер в 1952 році створила перший компілятор, який працював для мови програмування A-0. Вона також доклала зусиль для популяризації ідеї машино-незалежних мов програмування, що мало результатом створення COBOL, однієї з перших високорівневих мов програмування.
Текстові мови програмування— дев'ять текстових мов програмування були винайдені жінками:
французька науковиця Крістін Паулін-Морінг разом із вісьмома іншими членами команди створили Coq в 1991 році.
Штучний інтелект
Соціальний робот— Сінтія Бреазель[en] є засновницею та генеральною директоркою компанії «Jibo», яка розробляє, за словами самої компанії, першого «соціального робота» для дому.
Чи можна почути форму барабана?[ru]— в 1966 році математик Марк Кац запропонував питання, чи можна визначити форму барабана за звуком, що він створює (тобто чи ріманів многовид визначається спектром його оператора Лапласа— Бельтрамі). 1992 року Керолін Гордон разом з двома співавторами побудувала пару областей в Евклідовому просторі, що мають різні форми, але однакові власні значення, чим доведено, що відповідь на це питання є негативною.
Радіоімунний аналіз— американська вчена-біофізик Розалін Сасмен Ялоу розробила метод радіоімунного аналізу, в якому використовують радіоактивно мічені молекули в ступінчастому формуванні імунних комплексів. Цей метод використовують для точного вимірювання рівнів речовин, таких як гормони, які знаходяться в тілі в малих концентраціях.
Транспозони— американська цитогенетикиняБарбара Мак-Клінток відкрила траснспозони: ділянки ДНК, що здатні до пересування всередині генома. Транспозони складають велику частку еукаріотних клітин (44% в геномі людини та 90% в геномі кукурудзи) та відіграють важливу роль у функціонуванні та еволюціонуванні генома.
Сегментні гени[en]— німецька біологиня Крістіана Нюсляйн-Фольгард з Еріком Вішаусом першими описали сегментні гени, що беруть участь в Сегментації[en]ембріогенезу дрозофіли=[ru]. Ця робота мала фундаментальне значення для розуміння генетичного контролю та ембріонного розвитку.
Теломераза— австралійсько-американська науковиця Елізабет Блекберн, американська науковиця Керол Грейдер і американський науковець Джек Шостак відкрили ензим теломеразу, з якого складаються теломери— структури, які знаходяться на кінцях хромосом і які захищають решту молекули ДНК від пошкоджень.
Grid-нейрон— норвезька нейрофізіологиня Мей-Бритт Мозер з чоловіком Едвардом Мозером та декількома їхніми студентами відкрили grid-нейрони, які беруть участь в роботі системи позиціонування і навігації.
Підводний телескоп— запатентований Сарою Метер в 1845 році, підводний телескоп дозволив човнам, які йдуть у море, досліджувати глибини океану. Телескоп являв собою лампу всередині скляної кулі, що занурювалась у воду. Пристрій також дозволив оглядати корпус та деталі іншого човна людині на палубі. 1864 року Сара Метер вдосконалила свій винахід, який дозволив виявляти підводні човни конфедератів.
Глушник для літаків— американська винахідниця Ельдорадо Джонс винайшла глушник для літака в 1919році. Також вважається винахідницею легкої праски та маленької прасувальної дошки для подорожей.
обмежувач R.A.E. (R.A.E. restrictor) для британських літаків 2СВ— він відомий під різними назвами, такими як „діафрагма Міс Тіллі“, „отвір Міс Шилінг“ (Miss Shilling's orifice[en]) або „отвір Тіллі“ на честь його винахідниці Беатріс"Тіллі"Шиллінг[en]. Вона розробила латунний обмежувач потоку у формі наперстка з точно розрахованими розмірами, щоб забезпечити достатній потік палива для максимальної потужності двигуна літака. Це вдосконалення вирішило недолік винищувачів Королівських ВПС з двигуном Rolls-Royce Merlin[1], що зробило їх кращими у порівнянні з німецькими Messerschmitt Bf 109E.
Комфорт залізничних пасажирських перевезень— винаходи американки Олів Денніс змінили поїздки залізничним транспортом на початку XX-го століття. Це: відкидні полиці, оббивка що не забруднується, рушникі та рідке мило у вагонах[2]. Олів спроєктувала індивідуальну вентиляційну систему для пасажирів, а також світильники, що вимикаються на ніч.
Автомобіль
Офіційний покажчик Меморіальної траси ім.Берти Бенц— Bertha Benz Memorial Route[en]
Опалення автомобіля— американська інженерка Маргарет Вілкокс[en] в 19-му сторіччі винайшла перший обігрівач для автомобіля, який спрямовував гаряче повітря від двигуна до ніг водія, не даючи їм змерзнути.
Обкладинка до «Жінка і машина» Дороті Левіт
Дзеркало заднього виду— Дороті Левіт[en] (Dorothy Elizabeth Levi), британська автогонщиця, писменниця і журналістка, була першою британською автогонщицею, піонеркою-феміністкою, пропонувала завжди мати з собою дзеркальце, коли кермуєш автівкою[4], яке сьогодні знане як дзеркало заднього виду[en] і є в кожному транспортному засобі.
Склоочисник („двірники“)— американській винахідниці Мері Андерсон приписують винахід першого функціонального склоочисника в 1903році. Два інших винахідники, Роберт Дуґлас та Джон Апджон, також запатентували пристрої для очищення скла в тому ж році.
Ізолятор свічок запалювання— Гелен Блер Барлет[en] розробила[6] керамічний ізолятор свічок запалювання, виготовлений з матеріалу[7], який прослужить довше через його вищу термостійкість і вимагатиме менше обслуговування в цілому.[8].
Глушник— акустичний фільтр, який ми знаємо як „глушник“, у 1917році сконструювала Ель Долорес Джонс (Elle Dolores Jones).
Кевлар— хімікиня Стефані Кволек, винахідниця пара-амідного (поліпарафенілен-терефталамідного) синтетичного волокна, що уп'ятеро міцніше за сталь, відомого під торговою маркою «Кевлар»[9]. Кволек здобула безліч нагород за свої роботи у галузі хімії полімерів.
Важіль аварійного вивільнення у багажнику автомобілей— виник завдяки Джанетт Феннелл, яку викрали злочинці й замкнули у багажнику її машини.
Централізоване опалення— в 1919 році Еліс Паркер винайшла систему центрального опалення, яка працювала на газі. Хоча система саме за дизайном Паркер так і не була побудована, вона була першою, хто використав природний газ для опалення будівель, що послугувало відправною точкою для майбутніх систем централізованого опалення.
Покращена прасувальна дошка— в 1892 році афроамериканка Сара Бун[en] отримала патент на вдосконалення прасувальної дошки, яка покращила прасування рукавів сорочок.
Канцелярський коректор[ru]— американка Бетт Грем винайшла одну з перших форм канцелярського коректора в 1956 році.
Паперові пакети із квадратним дном— в 1868 році американка Маргарет Найт винайшла машину, яка складувала та склеювала пакети із коричневого паперу так, щоб в них було квадратне дно. Крім цього, Кнайт отримала 87 патентів США, які включають плоскогубці для видалення кришок, машину для нумерації, віконну раму, а також варіанти ротаційних двигунів.
Шоколадне печиво— винайдене американською шеф-кухаркою Рут Вейкфілд в 1938 році.
Підпірка для піцци[en]— запатентована в 1985 році американкою Кармела Віталє. Ця підпірка не дозволяє верхній стінці коробки для піци провалитися всередину.