Loading AI tools
село в Чернігівській області, Україна З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Носе́лівка — село в Україні, у Височанській сільській громаді Ніжинського району Чернігівської області. Населення — 743 особи (2012 рік)[1].
село Носелівка | |
---|---|
Країна | ![]() |
Область | Чернігівська область |
Район | Ніжинський район |
Громада | Височанська сільська громада |
Код КАТОТТГ | UA74040110110093060 |
Облікова картка | картка ВР |
Основні дані | |
Засноване | 17 століття |
Населення | 743 мешканців[1] |
Площа | 2 км²[1] |
Поштовий індекс | 16415 |
Телефонний код | +380 465326 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 51°18′20″ пн. ш. 32°39′11″ сх. д. |
Середня висота над рівнем моря |
132 м |
Водойми | річка Доч, ставки — Центальний, Довжицький, Литовський |
Відстань до районного центру |
17 км |
Місцева влада | |
Адреса ради | 16412, Чернігівська обл., Ніжинський р-н, с. Високе, вул. Центральна, буд. 86. |
Карта | |
Мапа | |
![]() |
Село розташоване на північному сході району, за 17 км від районного центру — міста Борзна (автошляхами — близько 25 км[2]) та за 4 км від залізничної станції Доч. Висота над рівнем моря — 132 м[3].
В цій місцевості люди мешкали з давніх-давен. Поблизу села виявлено поселення доби бронзи (II тисячоліття до н. е.), скіфського періоду (V-III століття до н. е.).
Село згадується в історичних джерелах з другої половини XVII сторіччя. Входило до Шаповалівської сотні Ніжинського полку. За даними Генерального опису у 1760-х роках у Носелівці була одна церква в ім'я Великомучениці Параскеви, 65 козацьких і 5 селянських дворів. Селяни належали глухівському комендантові Іванові Делатуру, який володів ними з 1742 р.[4]
З 1782 Носелівка у складі у складі Шаповалівської волості.
З 1917 — у складі УНР. У 1920-тих роках в селі розгорнувся рух за автокефалію Української Православної Церкви, відкрито парафію УАПЦ[5]. 1924 року священиком Церкви святої Параскеви УАПЦ був отець Гнат Омельченко — це була одна з 12 парафій УАПЦ на території Борзнянського повіту.
1929 комуністичний режим вдався до систематичних акцій бандитизму щодо приватних господарників. Людей примущували вступати до колгоспу, а незгодних віддавали під суд. 1932 комуністи вже контролювали все їстівне у Носелівці і тому вдалися до організації масових убивств голодом. У цілому село істотно постраждало внаслідок геноциду українського народу, проведеного окупаційним урядом СССР 1932—1933.[6] Очевидець злочинів комуністів Марта Будник згадує:
У 1929/1930 рр. почалося масове розкуркулювання людей. У багатших сімей (хто не встиг продати землю й худобу і виїхати) відібрали все, віддавали в колгосп, а їхні сім'ї відправляли на Соловки. Мій батько в колгосп вступати не захотів. Тайком від сільських активістів разом з односельцями втік у Білорусь. Про це активісти дізналися вже на другий день – приїхали до нас підводами, повиносили з хати все: столи, ослони, полиці, жердки, скриню, рядна, рушники, одяг. Худобу та запаси харчів теж забрали. В хаті залишили лише стару перину. На подвір'ї та городі теж все перерили металевими палицями – шукали, чи не приховали чогось... |
300 жителів Носелівки брали участь у Другій світовій війні, 144 з них — загинули, 70 — нагороджені орденами і медалями СРСР. У роки німецько-нацистської окупації підпільники Н. І. Згонник і Г. Д. Ященко були арештовані і живцем спалені гестапівцями. На честь односельців, полеглих у боротьбі за свободу і незалежність Батьківщини, у селі споруджено обеліск Слави.
У повоєнний період в селі знаходилася центральна садиба колгоспу імені Ленінського комсомолу, за яким було закріплено 3472 гектарів сільськогосподарських угідь, у тому числі 2770 га орної землі. Господарство вирощувало зернові культури, картоплю, льон, займалося м'ясо-молочним тваринництвом.
12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 730-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Чернігівської області», увійшло до складу Височанської сільської громади[7].
19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи, і ліквідації Борзнянського району, увійшло до складу новоутвореного Ніжинського району[8].
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року[9]:
Мова | Кількість | Відсоток |
---|---|---|
українська | 734 | 98.79% |
російська | 9 | 1.21% |
Усього | 743 | 100% |
У селі є середня школа, будинок культури, бібліотека, фельдшерсько-акушерський пункт, три магазини, відділення зв'язку.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.