Loading AI tools
З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Інститу́т археоло́гії Націона́льної акаде́мії нау́к Украї́ни — провідна наукова археологічна установа в структурі Національної академії наук України, що здійснює науково-дослідницьку діяльність у галузі вивчення археології та давньої історії України. Входить до відділення історії, філософії та права НАН України.
Інститут археології НАН України | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
| ||||||
Відділення Інституту археології НАН України на проспекті Володимира Івасюка в Києві | ||||||
Основні дані | ||||||
Засновано | 1919 | |||||
Приналежність | НАН України | |||||
Контакт | ||||||
Ключові особи | Чабай Віктор Петрович — директор, член-кореспондент НАН України | |||||
Країна |
![]() | |||||
Адреса | Україна, 04210, м. Київ, проспект Володимира Івасюка, 12 | |||||
Тип | об'єкт[d][1] і науково-дослідний інститут | |||||
Материнська організація |
НАН України | |||||
Вебсторінка | www.iananu.org.ua. | |||||
Мапа | ||||||
![]() | ||||||
![]() |
Інститут засновано у листопаді 1918 року. При новозаснованій Українській академії наук (УАН) організовано кафедру «Археології України та її помічних наук», і при ній пропонувалося створити Археологічну комісію, що мала займатися питанням розкопок на території України. При першому — історично-філологічному відділі — статутом була передбачена посада одного дійсного члена Академії. У травні 1919 року на цю посаду було обрано Миколу Біляшівського. Восени 1919 року при Академії наук України була створена Комісія з укладання археологічної карти України, яку у 1921 році було перетворено на Археологічну комісію УАН.
6 лютого 1922 року установа перейменована на Археологічний комітет при історико-філологічному відділенні ВУАН, на базі якого у 1924 році створено Всеукраїнський археологічний комітет (ВУАК). 1934 року на базі ВУАК було створено Інститут історії матеріальної культури АН УРСР, який 1938 року перейменований в Інститут археології АН України.
Інститут функціонував під час німецької окупації (1941—1943) і навіть влаштовував розкопки, його очолювала Наталія Полонська-Василенко.
Сучасну назва установи — з 1 травня 2001 року.
За час існування інституту його очолювали і в ньому працювали відомі вчені:
Сучасні наукові дослідження здійснюються відомими в Україні і за її межами науковими школами, які очолюють:
Завданням інституту є всебічне вивчення археологічних пам'яток України та висвітлення стародавньої та середньовічної історії і культури України. Серед основних завдань інституту — організація і проведення охоронних археологічних досліджень у зонах новобудов.
Наукові відкриття, здійснені співробітниками інституту, дозволили ґрунтовно висвітлити історію, матеріальну та духовну культуру населення України з найдавніших часів до пізнього середньовіччя. Досліджено тисячі пам'яток, виявлено величезну кількість знахідок, які склали основу колекцій Скарбниці Національного музею історії України, музею історії Києва, численних обласних історичних та краєзнавчих музеїв.
Серед наукових досягнень:
Особливе місце займають дослідження Києва, роботи, пов'язані з відновленням видатних пам'яток архітектури.
Наукова проблематика групується навколо кількох фундаментальних напрямів, на основі яких сформована структура інституту. В інституті працюють відділи:
Окремі науково-допоміжні підрозділи інституту: наукова бібліотека, архів, фонди, редакційно-видавнича група та служба інформації. У складі інституту працюють Кримський філіал та Заповідник «Ольвія»[2].
Колектив інституту налічує 200 осіб, з них 120 наукових співробітників, у тому числі 1 академік НАН України, 4 члени-кореспонденти НАН України, 22 доктора наук і 83 кандидати наук, це становить понад 70 відсотків археологів найвищої кваліфікації України.
Цикли праць інституту з археології та давньої історії України чотири рази були відзначені Державними преміями України в галузі науки та техніки.
Інститут археології видає наукові журнали:
Інститут археології розташований у Києві за адресою: проспект Володимира Івасюка, 12.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.