Loading AI tools
konstitutionell monarki i Västeuropa Från Wikipedia, den fria encyklopedin
Nederländerna (nederländska: Nederland , IPA: /ˈne:dərlɑnt/, frisiska: Nederlân), traditionellt ofta kallat Holland, är ett land i Västeuropa.[7] Landet gränsar till Nordsjön i norr och väster, Belgien i söder och Tyskland i öster. Till Nederländerna hör även kommunerna Bonaire, Saba och Sint Eustatius i Karibien. Nederländerna, Aruba, Curaçao och Sint Maarten bildar tillsammans Konungariket Nederländerna.
Det har föreslagits att Konungariket Nederländerna bör infogas här. (2024-04) (Se diskussion) |
Nederländerna Nederland |
||||||
---|---|---|---|---|---|---|
|
||||||
Valspråk: Je maintiendrai (franska för "Jag skall stå fast") |
||||||
Nationalsång: Wilhelmus van Nassouwe[1] |
||||||
![]() |
||||||
Huvudstad | Amsterdam (formell), Haag (administrativ) 1 | |||||
Största stad | Amsterdam (cirka 918 000 inv.) | |||||
Officiellt språk | Nederländska2 | |||||
Statsskick | Konstitutionell monarki | |||||
- | Kung | Willem-Alexander | ||||
- | Premiärminister | Dick Schoof | ||||
Nationalförsamling | Generalstaterna | |||||
- | Överhus | Första kammaren | ||||
- | Underhus | Andra kammaren | ||||
Självständighet | Spansk-nederländska kriget (av Spanien) | |||||
- | Deklarerad | 26 juli 1581 | ||||
- | Erkänd | 30 januari 1648 | ||||
Yta | ||||||
- | Totalt | 41 543 km²[2] (134:e) | ||||
- | Vatten (%) | 18,41 % | ||||
Demografi | ||||||
- | 2019 års uppskattning | 17 424 978[3] (64:e) | ||||
- | Befolkningstäthet | 520 inv./km² (26:e) | ||||
BNP (PPP) | 2023 års beräkning | |||||
- | Totalt | ▲ 1,291 biljoner USD[4] (28:e) | ||||
- | Per capita | ▲ 72 973 USD[4] (13:e) | ||||
BNP (nominell) | 2023 års beräkning | |||||
- | Totalt | ▲ 1,080 biljoner USD[4] (17:e) | ||||
- | Per capita | ▲ 61 098 USD[4] (11:e) | ||||
Ginikoefficient (2021) | ▼ 26,4[5] | |||||
HDI (2021) | ▲ 0,941[6] (10:e) | |||||
Valuta | Euro3 (EUR ) |
|||||
Tidszon | CET (UTC+1) | |||||
- | Sommartid | CEST (UTC+2) | ||||
Topografi | ||||||
- | Högsta punkt | Mount Scenery (i Nederländska Antillerna), 887 m ö.h. Vaalserberg (i det egentliga Nederländerna), 322 m ö.h. |
||||
- | Största sjö | IJsselmeer, 1250 km² | ||||
Nationaldag | Koningsdag (normalt 27 april) Befrielsedagen 5 maj |
|||||
Nationalitetsmärke | NL | |||||
Toppdomän | .nl | |||||
Landsnummer | 31 | |||||
1Amsterdam omnämns som huvudstad i landets konstitution, medan Haag är säte för kungen och regeringen. 2 I Nederländerna är västfrisiska ett officiellt minoritetsspråk. förutom i Friesland där det är ett officiellt språk). 3Före 2002: Gulden. |
Nederländernas huvudstad är Amsterdam, men regeringen och generalstaterna har säte i Haag, där också monarken har sitt residens. Officiellt språk är nederländska. Västfrisiska är officiellt språk (vid sidan av nederländska) i provinsen Friesland. Ytterligare erkända regionala språk, dock inte med samma status som västfrisiska, är lågsaxiska och limburgiska. På Bonaire är papiamento officiellt språk, på Saba och Sint Eustatius engelska. Med cirka 400 invånare/km² är Nederländerna det befolkningstätaste landet i Europa (mikrostater borträknade).
Landet deltog i grundandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen 1951, vilken senare utvecklades till Europeiska unionen. Nederländerna är även medlem i militäralliansen Nato sedan den grundades 1949.
Nederländerna brukar i vardagligt tal ofta benämnas Holland, vilket är en vanlig traditionell synonym eller exonym för landet världen runt.[7][8] Namnet används numera främst informellt men har historiskt använts som formellt namn för landet av flera olika länder.[källa behövs] I Sverige har såväl namnet Nederländerna[9] som Holland[10] använts i officiella sammanhang.
Historiskt syftar namnet Holland på den historiska regionen vid samma namn som är uppdelad i de nederländska provinserna Nord- och Sydholland. Då dessa tidigare var de mest utvecklade och i egenskap av kustprovinser hade mer kontakt med andra länder kom nederländare att kallas för holländare i andra länder.
Användandet av Holland som synonym för Nederländerna kan uppfattas som exkluderande och nedsättande, i synnerhet för personer som inte bor i Nord- eller Sydholland.[11] Den nederländska regeringen arbetar aktivt för att användandet av ordet Holland ska avvecklas internationellt.[12] 2019 valde landet att tävla i Eurovision Song Contest 2020 under namnet Nederländerna istället för Holland.[12]
Under Karl V, tysk-romersk kejsare (1519–1556) och kung av Spanien, var regionen en del av de sjutton nederländska provinserna, i vilka även det mesta av dagens Belgien ingick. Efter det spansk-nederländska kriget mot Karl V:s son Filip II av Spanien, växte den norra delen, under namnet De sju förenade Nederländernas republik, till en av de mäktigaste sjöfararnationerna och ekonomiska stormakterna under 1600-talet. Perioden kallas den Nederländska stormaktstiden. Kolonier och handelsstationer etablerades över hela världen.
Nederländerna har en historia förknippad med slavhandel. Det nederländska kabinettet bad om ursäkt för sin inblandning i slaveriet den 19 december 2022, samtidigt i landet och i de berörda f.d. kolonierna. Man kommer att satsa 200 miljoner euro på medvetandegörande och information samt 27 miljoner euro på ett museum.[13]
Under Napoleon I införlivades landet med det franska väldet men återfick självstyre tillsammans med de österrikiska Nederländerna och med Luxemburg 1815. Belgien bröt sig loss 1830. Luxemburg lydde under det nederländska kungahuset men med andra tronföljdsregler och bröts loss efter kung Vilhelm III:s död. Under 1800-talet industrialiserades Nederländerna förhållandevis långsamt jämfört med kringliggande länder.
Nederländerna var neutrala i första världskriget och i inledningen av andra världskriget, men ockuperades trots detta av Nazityskland i maj 1940 och befriades inte förrän 1945. Efter kriget blomstrade industrin åter inom Benelux och EG. Nederländerna blev också medlemmar i Nato.
När Europeiska kol- och stålgemenskapen skapades 1952 var Nederländerna ett av grundarländerna.
Med en storlek på 41 543 kvadratkilometer är Nederländerna något större än Schweiz men mindre än Danmark.
Det mest utmärkande draget hos Nederländerna är det flacka landskapet. Ungefär hälften av landet ligger mindre än en meter över havet och en fjärdedel ligger faktiskt under havsytans nivå (se karta). Högsta punkten är med sina 321 meter Vaalserberg i den sydöstligaste delen av landet, där en smal remsa skjuter ner mellan Belgien och Tyskland.
Många lågt liggande områden skyddas av vallar. Stora delar av landet är gammal havsbotten, till exempel provinsen Flevoland. Dessa områden kallas poldrar. Den stora havsviken Zuiderzee avskars på 1930-talet från Nordsjön genom den cirka 30 kilometer långa skyddsvallen Afsluitdijk.
Landet delas in i två delar, åtskilda av de tre floderna Lek, Waal och Maas. Dessa två områden skiljer sig åt genom att ha olika dialekter samt genom religiös tillhörighet, då den norra delen framför allt är protestantisk eller sekulär och den södra katolsk, undantaget vissa städer och öar.
Klimatet kännetecknas av ett tempererat, fuktigt kustklimat med milda vintrar och svala somrar. I allmänhet blåser det från sydväst och snö faller ungefär 20 dagar om året.
Nederländerna var en republik från 1581 till 1806. Därefter, fram till 1810, blev det den franska lydstaten kungariket Holland, som ockuperades av Frankrike mellan 1810 och 1813. Sedan 1815 har landet varit en konstitutionell monarki med namnet Kungariket Nederländerna. Grundlagen är från 1815, men den reviderades 1848 av liberalen Johan Rudolf Thorbecke, vilket gjorde landet parlamentariskt och utvidgade folkrepresentationen, varför gällande konstitution brukar sägas vara från det året.
Statschef är sedan 30 april 2013 kung Willem-Alexander. Formellt tillsätts regeringsmedlemmarna av honom. I praktiken bildas en koalitionsregering när resultatet av parlamentsvalen presenteras (något som kan ta flera månader). Därefter tillsätts denna formellt av kungen. Premiärministern (nederländska: Minister President) leder arbetet i regeringen. Denne är vanligtvis även ledare för det största partiet i koalitionsregeringen.
Nederländernas lagstiftande församling, Generalstaterna, består av två kammare. Val till de 150 platserna i Generalstaternas andra kammare äger rum vart fjärde år, eller tidigare om andrakammaren har gjort en misstroendeförklaring mot regeringen. Den mindre viktiga senaten (Eerste Kamer eller den första kammaren) väljs vart fjärde år efter provinsvalen av de nyvalda medlemmarna i provinsernas folkvalda församlingar. Det finns ingen spärr för hur stort ett parti måste vara i procentenheter för att få en plats i parlamentet; omkring 60 000 röster eller 0,67 procent brukar räcka för en parlamentsplats. En följd av detta är att Nederländernas parlament ofta har innehållit ganska många partier; sedan valet 2021 sitter sjutton partier i parlamentet.
Statsvetare betraktar Nederländerna som ett klassiskt exempel på en konsociationell demokrati. Under 2000-talet skakades landet dock av ett par mycket uppmärksammade politiska attentat (till exempel mordet på högerpopulisten Pim Fortuyn 2002) som fick det annars så lugna samhällsklimatet att skifta.
Efter rekordlånga förhandlingar tillträdde i oktober 2017 fyrpartiregeringen Mark Rutte III. Regeringen fortsatte regera efter parlamentsvalet 2021.
Partinamn | Mandat | Röstandel |
---|---|---|
Folkpartiet för frihet och demokrati (VVD) | 24 | 15,3% |
Demokraterna 66 (D66) | 9 | 6,3% |
Frihetspartiet (PVV) | 37 | 23,5% |
Kristdemokratisk appell (CDA) | 5 | 3,3% |
Socialistpartiet (SP) | 5 | 3,1% |
GrönVänster/Arbetarpartiet | 25 | 15,8% |
Forum för demokrati (FvD) | 3 | 2,2% |
Partiet för djuren (PvdD) | 3 | 2,3% |
Kristliga Unionen (CU) | 3 | 2,0% |
Volt (VOLT) | 2 | 1,7% |
JA21 (JA21) | 1 | 0,7 |
Reformerta samhällspartiet (SGP) | 3 | 2,1 % |
Tänk (Denk) | 3 | 2,4% |
50PLUS (50+) | 0 | 0,5 |
BondeMedborgarRörelsen (BBB) | 7 | 4,6% |
Tillsammans (BIJ1) | 0 | 0,4% |
Nya Sociala kontrakt [NSC] | 20 | 12,8% |
Nederländerna är indelade i 12 administrativa regioner, kallade provincies (provinser):
Flagga | Provins | Huvudstad | Största stad | Area[15] (km²) |
Befolkning[16] 31-09-2013 |
Densitet (per km²) |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | Drenthe | Assen | Assen | 2 639 | 489 155 | 185 |
![]() | Flevoland | Lelystad | Almere | 1 415 | 399 825 | 282 |
![]() | Friesland | Leeuwarden | Leeuwarden | 3 340 | 646 401 | 194 |
![]() | Gelderland | Arnhem | Nijmegen | 4 970 | 2 019 196 | 406 |
![]() | Groningen | Groningen | Groningen | 2 325 | 582 908 | 251 |
![]() | Limburg | Maastricht | Maastricht | 2 150 | 1 120 332 | 521 |
![]() | Noord-Brabant | 's-Hertogenbosch | Eindhoven | 4 914 | 2 478 687 | 504 |
![]() | Noord-Holland | Haarlem | Amsterdam | 2 665 | 2 737 540 | 1 027 |
![]() | Overijssel | Zwolle | Enschede | 3 324 | 1 139 462 | 343 |
![]() | Utrecht | Utrecht | Utrecht | 1 383 | 1 251 266 | 905 |
![]() | Zeeland | Middelburg | Middelburg | 1 784 | 380 864 | 213 |
![]() | Zuid-Holland | Haag | Rotterdam | 2 808 | 3 572 409 | 1 272 |
Total | 33 718 | 16 818 045 | 499 |
Elva av provinserna har medeltida anor, medan Flevoland utgörs av markområden som har vunnits från havet under 1900-talet. Alla provinser indelas i gemeenten (kommuner), totalt 355 (fr.o.m. 2019); se Nederländska kommuner, även lista över städer i Nederländerna.
De karibiska öarna Bonaire, Sint Eustatius och Saba har status som särskilda kommuner (bijzondere gemeenten) i Nederländerna.
Flagga | Namn | Huvudstad | Största stad | Area[17] (km²) |
Befolkning[18] 31-12-2012 |
Densitet (per km²) |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | Bonaire | Kralendijk | Kralendijk | 288 | 17 408 | 60 |
![]() | Sint Eustatius | Oranjestad | Oranjestad | 21 | 3 897 | 186 |
![]() | Saba | The Bottom | The Bottom | 13 | 1 991 | 153 |
Total | 322 | 23 296 | 72 |
Rank | Provins | Befolkning | Rank | Provins | Befolkning | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Amsterdam ![]() Rotterdam |
1 | Amsterdam | Nordholland | 825 080 | 11 | Enschede | Overijssel | 158 308 | ![]() Haag ![]() Utrecht |
2 | Rotterdam | Sydholland | 625 472 | 12 | Apeldoorn | Gelderland | 158 226 | ||
3 | Haag | Sydholland | 515 076 | 13 | Haarlem | Nordholland | 157 058 | ||
4 | Utrecht | Utrecht | 335 089 | 14 | Amersfoort | Utrecht | 152 752 | ||
5 | Eindhoven | Noord-Brabant | 223 876 | 15 | Arnhem | Gelderland | 152 506 | ||
6 | Tilburg | Noord-Brabant | 211 726 | 16 | Zaanstad | Nordholland | 151 495 | ||
7 | Groningen | Groningen | 200 210 | 17 | 's-Hertogenbosch | Noord-Brabant | 150 954 | ||
8 | Almere | Flevoland | 197 318 | 18 | Haarlemmermeer | Nordholland | 144 090 | ||
9 | Breda | Noord-Brabant | 181 775 | 19 | Zoetermeer | Sydholland | 124 089 | ||
10 | Nijmegen | Gelderland | 170 943 | 20 | Zwolle | Overijssel | 124 032 |
Nederländerna har sedan 1996 ett yrkesförsvar bestående av 50 000 heltidsanställa soldater i de stående förbanden och utbildningsförbanden och 30 000 deltidsanställda soldater i reserven.
Nederländerna har en välmående och öppen ekonomi, och regeringen har framgångsrikt minskat sin roll sedan 1980-talet. Industriell produktion sker främst inom matförädling, kemisk industri, oljeraffinering och tillverkning av elektriska maskiner. En högt mekaniserad jordbrukssektor sysselsätter inte mer än 4 procent av arbetskraften men producerar ett stort överskott till matförädlingsindustrin och export. Nederländerna är tredje största exportör av jordbruksprodukter i världen, efter USA och Frankrike. Nederländerna hanterade framgångsrikt frågan om offentliga finanser och stagnerande jobbtillväxt långt före sina grannländer.
Som en av initiativtagarna till euron ersatte Nederländerna sin tidigare valuta, gulden, den 1 januari 1999 tillsammans med de andra anhängarna av en gemensam europeisk valuta. Faktiska euromynt och sedlar infördes den 1 januari 2002.
Resandet på de nederländska vägarna har ökat kontinuerligt sedan 1950-talet och överstiger nu 200 miljarder personkilometer per år,[20] varav tre fjärdedelar görs med bil.[21]
Nederländerna är ledande i västvärlden på cykling. Ungefär hälften av antalet av alla resor i Nederländerna görs med bil, 25 procent med cykel, 20 procent till fots och 5 procent med kollektivtrafik.[21][22]
Med ett vägnät på 139 295 km, vilket inkluderar 2 758 km motorvägar,[23] har Nederländerna ett av de tätaste vägnäten i världen, mycket tätare än de ytstora länderna Tyskland och Frankrike, men inte så tätt som Belgien.[24]
Järnvägsnätet är 3 013 km långt och också ganska tätt.[25] Nätet används främst för persontrafik och når alla större städer. Det främsta järnvägsföretaget är Nederlandse Spoorwegen.
En fietsstraat är en cykelgata där cyklister har prioritet och bilar är "gäster" och måste ge företräde.
Rotterdam är den största hamnen i Europa. Floderna Meuse och Rhen ger utmärkt tillgång till flodhamnar i Tyskland, Frankrike och Basel i Schweiz. 2013 var Rotterdam världens åttonde största containerhamn med 440 miljoner ton gods per år.[26]
Amsterdam-Schiphols flygplats strax sydväst om Amsterdam är den största i Nederländerna och den femte mest trafikerade flygplatsen i Europa när det gäller passagerare.
Som en del av sitt engagemang för en hållbar miljö inledde den nederländska regeringen en plan för att skapa över 200 laddningsstationer för elbilar över hela landet år 2015. Lanseringen kommer att genomföras av Schweiz-baserade kraft- och automationsföretaget ABB och holländska start Fastned, och syftar till att ge åtminstone en station inom 50 kilometers radie från varje hem i Nederländerna.[27]
% | Män | Ålder | Kvinnor | % | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
0,36 | 85+ | 1,05 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
0,60 | 80-84 | 1,18 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
1,14 | 75-79 | 1,74 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
1,55 | 70-74 | 1,95 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
1,93 | 65-69 | 2,13 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2,30 | 60-64 | 2,33 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2,77 | 55-59 | 2,69 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
3,73 | 50-54 | 3,60 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
3,65 | 45-49 | 3,54 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
3,93 | 40-44 | 3,81 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4,27 | 35-39 | 4,08 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4,25 | 30-34 | 4,05 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
3,63 | 25-29 | 3,54 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
3,04 | 20-24 | 2,93 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2,96 | 15-19 | 2,83 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
3,11 | 10-14 | 2,97 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
3,20 | 05-09 | 3,06 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
3,11 | 00-04 | 2,98 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Källa: International Data Base (2000) |
Nederländerna är det mest tätbefolkade landet i Europa undantaget mikrostater som Monaco, och ett av de mest tättbefolkade länderna i världen, med mer än 400 invånare per kvadratkilometer.
Det finns två officiella språk, nederländska och frisiska, båda germanska språk. De hör till den västgermanska språkgrenen (tillsammans med engelskan och tyskan). Frisiska talas bara i den norra provinsen Friesland, och det är det språk som är närmast besläktat med engelskan. Förutom nederländska och frisiska talas flera dialekter av lågsaxiska i de norra och östra delarna; det har inte samma status som frisiska men det är erkänt som regionalt språk. I landets södra och sydvästra delar skiftar det nederländska språket till varianter av lågfrankiska, medan de västra dialekterna i Holland kan betecknas som en blandning. I Limburg talas limburgiska, som också är erkänt som regionalt språk.
De huvudsakliga religionerna är katolicism (18 procent år 1999) (biskopsdömen) och protestantism (15 procent). Omkring 63 procent av nederländarna anser sig inte vara medlemmar av någon kyrka. Området söder om de tre floderna är (eller var) allmänt sett katolskt, och den norra delen protestantisk (mestadels tillhörande den Protestantiska kyrkan i Nederländerna, PKN). År 2006 beräknades nästan 6 procent av befolkningen vara muslimer, och mer än 1 procent hinduer.
Se även Nederländernas drogpolitik, Homosexuella äktenskap i Nederländerna.
Nederländerna har en historia av många framstående målare. Under 1600-talet, när den nederländska republiken var på toppen av sitt välstånd, var de "holländska mästarnas" tidsålder, så som Rembrandt van Rijn, Johannes Vermeer, Jan Steen och många andra. Bland berömda nederländska målare under 1800-talet och 1900-talet finns Vincent van Gogh och Piet Mondriaan. M.C. Escher är en välkänd grafisk konstnär. En både berömd och ökänd nederländsk mästerförfalskare är Han van Meegeren.
Nederländerna är hemland för filosoferna Erasmus av Rotterdam och Baruch Spinoza, och René Descartes huvudsakliga arbete utfördes där.
Under stormaktstiden blomstrade även nederländsk litteratur, med Joost van den Vondel och P. C. Hooft som de mest kända namnen. Under 1800-talet skrev Multatuli om de inföddas dåliga förhållanden i de nederländska kolonierna. Viktiga 1900-talsförfattare är Harry Mulisch, Jan Wolkers, Simon Vestdijk, Cees Nooteboom, Gerard van het Reve och Willem Frederik Hermans. Anne Franks dagbok skrevs under nazisternas ockupation av Nederländerna.
Repliker av nederländska byggnader finns i Huis ten Bosch, Nagasaki, Japan. En liknande nederländsk by finns i Shenyang, Kina.
Fotboll är den mest populära sporten i Nederländerna. Andra stora sporter är hastighetsåkning på skridsko och cykling.
Framgångsrika nederländska skridskoåkare är Ard Schenk, Gianni Romme, Jochem Uytdehaage, Yvonne van Gennip och Marianne Timmer vilka samtliga är flerfaldiga olympiska mästare. Bland dagens aktiva kan nämnas Ireen Wust, Patrick Roest, Kjeld Nuis och Sven Kramer.
Den mest kände nederländske cyklisten är Joop Zoetemelk som vunnit såväl VM som Tour de France. Bland dagens aktiva kan nämnas Dylan Groenewegen, Tom Dumoulin, Steven Kruijswijk och Mathieu van der Poel.
Nederländska kampsportstävlande har haft stora framgångarna i K-1. Sedan starten 1993 fram till 2007 har inte mindre än 12 vinnare av 15 möjliga kommit från Nederländerna. Några kända är tävlande är Peter Aerts, Remy Bonjasky, Ernesto Hoost, Semmy Schilt samt Badr Hari. Nederländerna har varit ett väldigt framgångsrikt land i fotboll. Det finns många kända fotbollsveteraner från Nederländerna, här är några exempel: Edwin van der Sar (slutat), Ruud Gullit (slutat), Dennis Bergkamp (slutat), Patrick Kluivert (slutat), Marco van Basten (tränare sc Heerenveen), Edgar Davids (slutat), Jaap Stam (slutat), Clarence Seedorf (slutat), Johan Cruijff (slutat), Robin van Persie (slutat), Wesley Sneijder (slutat), Jasper Cillessen (målvakt), Virgil van Dijk (back), Frenkie de Jong (mittfältare) och Klaas-Jan Huntelaar (anfallare).
Organisation | Undersökning | Rankning |
---|---|---|
Heritage Foundation/The Wall Street Journal | Index of Economic Freedom 2019 | 13 av 180 |
Reportrar utan gränser | Pressfrihetsindex 2019 | 4 av 180 |
Transparency International | Korruptionsindex 2018 | 8 av 180 |
FN:s utvecklingsprogram | Human Development Index 2018 | 10 av 189 |