Loading AI tools
Från Wikipedia, den fria encyklopedin
Danmarks regering utför de exekutiva funktionerna i Danmark. Det är monarkens uppgift att utnämna en statsminister baserat på de folkvalda representanterna i Folketinget. Monarken utser i praktiken alltid den som har bredast stöd i parlamentet till statsminister, vilket bekräftas genom en så kallad støtteerklæring (förtroendeomröstning) i Folketinget.
Danmarks statsskick | |
![]() Denna artikel ingår i en artikelserie | |
Grundlag | |
---|---|
Danmarks rikes grundlag | |
Lagstiftande makt | |
Folketinget | |
Monarken | |
Verkställande makt | |
Monarken | |
Regeringen | |
Statsministern | |
Ministerier | |
Dömande makt | |
Domstolsväsen | |
Administrativ indelning | |
Regioner | |
Kommuner |
Liksom i andra parlamentariska system är den verkställande makten – alltså regeringen – direkt ansvarig inför Folketinget. Danmark tillämpar principen om negativ parlamentarism, det vill säga regeringen kan inte sitta kvar om en majoritet av församlingen i Folketinget motsätter sig regeringen. Det är en av orsakerna till att Danmark ofta haft minoritetsregeringar.
I Danmark är den verkställande makten fördelat mellan ett antal regeringsdepartiment kallat ministerier. Antalet departiment är inte fastställt i lag. Varje ministerium har en minister som är enskilt ansvarig och fungerar som dess chef. Antalet ministrar regleras inte i lag utan är helt upp till statsministern. Ministrarna är i teorin likställda och får inte fatta beslut inom andra ministrars ansvarsområden, däremot åtnjuter statsministern en särställning: han är primus inter pares (”främst bland likar”). Statsministern är den som leder regeringens arbete och är den officiella regeringschefen. Danmark har ingen tradition av viceministrar eller andra underordnade ministrar.
Statsministern utses av Folketinget på förslag av monarken. Statsråden utses av statsministern, därefter underställs regeringen i sin helhet för godkännande av Folketinget genom støtteerklæring (förtroendeomröstning). För att hitta statsministerkandidaten bedömer monarken vilken kandidat som har bredast stöd i den parlamentariska församlingen.[1] Ministrarna i den kommande regeringen har i regel en parlamentarisk förankring men det finns inget som tvingar statsministern att välja bland Folketingets ledamöter. Varje minister är enskilt ansvarig och fungerar som chef inom respektive ministerium uppdraget avser.[2]
Regeringen är direkt underställd Folketinget. Danmark tillämpar principen om negativ parlamentarism: I det fall en majoritet av parlamentet motsätter sig regeringen kan inte regeringen sitta kvar. Principen är en av orsakerna varför Danmark ofta haft minoritetsregeringar.[3] För att bli invald i Folketinget krävs endast 2 procent av valmanskårens avlagda röster, vilket har medfört att det i Danmarks parlament finns väldigt många småpartier. Konsekvenserna av detta är att det varit svårt att blida majoritetsregeringar och därför har regeringshistorien präglats av koalitionsregeringar, minoritetsparlamentarism och täta regeringsskiften.[4]
Om regeringen består av ett eller flera partier (koalitionsregering) som tillsammans har 90 eller fler folketingsmandat, är regeringen en majoritetsregering. Om ett sådant regeringsunderlag inte kan skapas måste istället en minoritetsregering bildas. Eftersom regeringen alltid behöver stöd för sina propositioner i Folketinget, behöver en minoritetsregering alltid stöd från minst ett annat parti, ett så kallat stödparti. Om flera samverkande partier tillsammans bildar regering kallas det koalitionsregering, medan en regering som endast har statsråd från ett parti kallas enpartiregering. Om en regering innehåller företrädare från alla eller nästan alla riksdagspartier, kallas den ibland för samlingsregering. Senast Danmark hade en samlingsregering var under Andra världskriget när Danmark var ockuperat av Nazityskland. Till skillnad från Sverige ingick Danmarks kommunistiska parti i regeringsunderlaget medan Sveriges kommunistiska parti hölls utanför.
Regeringen Frederiksen II är Danmarks nuvarande regering, och leds av statsminister Mette Frederiksen. Det är en koalitionsregering bestående av Socialdemokratiet, Venstre och nybildade Moderaterne.
Totalt ingår 23 ministrar i regeringen, varav elva från Socialdemokratiet, sju från Venstre och fem från Moderaterne.
Ämbete | Minister | Tillträdde | Avgick | Parti | |
---|---|---|---|---|---|
Statsminister | Mette Frederiksen | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Socialdemokratiet | |
Vice statsminister (inte separat ministerpost) | Jakob Ellemann-Jensen | 15 december 2022 | 6 februari 2023 | Venstre | |
Troels Lund Poulsen | 6 februari 2023 | 1 augusti 2023 | Venstre | ||
Jakob Ellemann-Jensen | 1 augusti 2023 | 23 oktober 2023 | Venstre | ||
Troels Lund Poulsen | 23 oktober 2023 | innehar fortfarande ämbetet | Venstre | ||
Försvarsminister | Jakob Ellemann-Jensen | 15 december 2022 | 6 februari 2023 | Venstre | |
Troels Lund Poulsen[n 1] | 6 februari 2023[5] | 1 augusti 2023 | Venstre | ||
Jakob Ellemann-Jensen | 1 augusti 2023 | 22 augusti 2023 | Venstre | ||
Troels Lund Poulsen | 22 augusti 2023 | innehar fortfarande ämbetet | Venstre | ||
Utrikesminister | Lars Løkke Rasmussen | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Moderaterne | |
Finansminister | Nicolai Wammen | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Socialdemokratiet | |
Ekonomiminister | Troels Lund Poulsen | 15 december 2022 | 9 mars 2023 | Venstre | |
Stephanie Lose[n 2] | 9 mars 2023[6] | 1 augusti 2023 | Venstre | ||
Troels Lund Poulsen | 1 augusti 2023 | 22 augusti 2023 | Venstre | ||
Jakob Ellemann-Jensen | 22 augusti 2023 | 23 oktober 2023 | Venstre | ||
Troels Lund Poulsen | 23 oktober 2023 | 23 november 2023 | Venstre | ||
Stephanie Lose | 23 november 2023 | innehar fortfarande ämbetet | Venstre | ||
Inrikes- och hälsominister | Sophie Løhde | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Venstre | |
Justitieminister | Peter Hummelgaard | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Socialdemokratiet | |
Kulturminister | Jakob Engel-Schmidt | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Moderaterne | |
Näringsminister | Morten Bødskov | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Socialdemokratiet | |
Minister för utvecklingssamarbete och global klimatpolitik | Dan Jørgensen | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Socialdemokratiet | |
Miljöminister | Magnus Heunicke | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Socialdemokratiet | |
Arbetsmarknadsminister | Ane Halsboe-Jørgensen | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Socialdemokratiet | |
Barn- och utbildningsminister | Mattias Tesfaye | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Socialdemokratiet | |
Minister för invandring och integration | Kaare Dybvad Bek | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Socialdemokratiet | |
Skatteminister | Jeppe Bruus | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Socialdemokratiet | |
Livsmedels-, jordbruks- samt fiskeminister | Jacob Jensen | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Venstre | |
Kyrkominister, landsbygdsminister och minister för nordiskt samarbete | Louise Schack Elholm | 15 december 2022 | 23 november 2023 | Venstre | |
Morten Dahlin | 23 november 2023 | innehar fortfarande ämbetet | Venstre | ||
Transportminister | Thomas Danielsen | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Venstre | |
Minister för forskning och högre utbildning | Christina Egelund | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Moderaterne | |
Social- och bostadsminister | Pernille Rosenkrantz-Theil | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Socialdemokratiet | |
Jämställdhets- och digitaliseringsminister | Marie Bjerre | 15 december 2022 | 23 november 2023 | Venstre | |
Mia Wagner | 23 november 2023 | 7 december 2023 | Venstre | ||
Marie Bjerre | 7 december 2023 | innehar fortfarande ämbetet | Venstre | ||
Äldreminister | Mette Kierkgaard | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Moderaterne | |
Minister för klimat-, energi- och försörjning | Lars Aagaard | 15 december 2022 | innehar fortfarande ämbetet | Moderaterne |
I diagrammet nedan framställs regeringsperioderna från 1848 till idag för de olika regeringsbildarna (diagrammet visar alltså inte varje enskild regeringsbildning). Uppdelningen är efter ideologisk färg där konservativa regeringar (i olika varianter) har mörkblå färg, liberala ljusblå, socialistiska/socialdemokratiska röd och socialliberala grön. I det fall ideologisk riktning är okänd eller politiskt parti inte är vid makten anges färgen som gul.
Danmarks regeringar namnges enligt regeringsbildarens namn. Mellan åren 1848 till 1941 kallades regeringarna för ministärer men efter 1942 används termen regering. När regeringarnas namn består av akronymer kommer regeringsbildarens partis beteckning först följt av varje parti efter storleksordning.
Färgkoder: | Center-vänster: Socialistisk / Socialdemokratisk | Center: Socialliberal | Center: Liberal / De Nationalliberale | Center-höger: Konservativ / moderat | Obunden / oklart |
---|---|---|---|---|---|
Vid koalitionsregering anger färgen statsministerns partitillhörighet. |
Scavenius regering slutade sitt arbete 29 augusti 1943 men var formellt regering fram till 5 maj 1945. I praktiken sköttes rikets förvaltning av ministeriernas chefer medan Frihedsrådet allt mer kom att framträda som en alternativ regering.
"Regering" | Period | Parti(er) | Notering | |||
Departementschefstyret | 29 augusti 1943 – 5 maj 1945 | Ämbetsmannaledd | ||||
Danmarks frihedsråd | 29 augusti 1943 – 5 maj 1945 | Danmarks Kommunistiske Parti, Dansk Samling, diverse motståndsorganisationer | Frihedsrådet |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.