Турскијске језике говори око 170 милиона људи као матерњи језик, а укупан број говорника туркијских језика, укључујући оне који их говоре као други језик, је преко 200 милиона.[6][7][8] Туркијски језик са највећим бројем говорника је турски језик, који се говори већином у Анадолији и дијелом на Балканском полуострву, док турски као матерњи језик говори око 40% говорника туркијских језика.[5]
Особина туркијских језика је самогласничка хармонија, аглутинација, као и недостатак граматичког рода.[5]
Придев турски се односи на народ Турке и њихов језик, док се туркијски односи на ширу групу сродних народа и језика.
Туркијски језици се много не разликују, тако да постоји одређен степен разумевања међу свим говорницима. Често су границе између језика више политичке него лингвистичке природе.
Татарски 1,6 мил. говорника: (6,6 милиона припадника народа) централна Русија и западни Сибир
Туркијски језици имају одређених сличности са монголским, тунгуским, корејским и јапанским језицима. Због ових сличности неки лингвисти су предлагали хипотезу о постојању алтајске макропородице језика, али данас ову хипотезу одбацује већина лингвиста.[10][11] Такође су због сличности „алтајских језика” са уралским језицима, ови језици сматрани делом хипотетичке уралско-алтајске макропородице језика.[12][13][14] Међутим, ни за једну од ових хипотеза не постоји довољно доказа, а данас се постојање сличности између ових језика објашњава постојањем дуготрајног контакта између њих.
Више информација Српски, Старотурски ...
Српски
Старотурски
Турски
Азерски
Туркменски
Татарски
Казахски
Узбечки
Ујгурски
мајка
ana
anne/ana
ana
änä
ana
ana
ona
ana
рука
qol
kol
qol
kol
qul
qol
qo'l
kol
улица
yol
yol
jol
ýol
yul
jol
yo'l
yol
земља
torpaq
toprak
torpaq
topraq
tufraq
topıraq
tuproq
tupraq
крв
qan
kan
qan
gan
qan
qan
qon
qan
пепео
kül
kül
kül
kül
köl
kül
kul
kül
вода
su
su
su
suw
su
suw
suv
su
бело
ağ
ak
ağ
ak
aq
aq
oq
aq
црно
qara
kara
qara
garä
qara
qara
qora
qara
црвено
qızıl
kızıl
qızıl
gyzyl
qızıl
qızıl
qizil
qizil
плаво
göy
gök
göy
gök
kük
kök
ko'k
kök
Затвори
Репертоар од 20–30 сугласника, 8 самогласника, једноставна структура речи без нагомилавања сугласника
Неки туркијски језици (туркменски, јакутски) разликују дужине вокала
Самогласничка хармонија у говорном и (обично) у писаном језику
Аглутинативна творба речи и деклинација која се постиже додавањем суфикса
Hammarström, Harald; Forkel, Robert; Haspelmath, Martin; Bank, Sebastian, ур. (2016). „Turkic”. Glottolog 2.7. Jena: Max Planck Institute for the Science of Human History.
Dybo A.V., "Chronology of Türkic languages and linguistic contacts of early Türks", Moskow, 2007, p. 766, Архивирано на сајту (11. март 2005) (In Russian)
M. A. Castrén, Nordische Reisen und Forschungen. V, St.-Petersburg, 1849
Katzner, Kenneth (март 2002). Languages of the World, Third Edition. Routledge, an imprint of Taylor & Francis Books Ltd. ISBN978-0-415-25004-7.
Johanson, Lars. (1998). „The History of Turkic”. Ур.: Johanson, Lars; Csató, Éva Ágnes. The Turkic Languages. London, New York: Routledge. стр.81—125. Архивирано из оригинала 08. 04. 2011. г. Приступљено 11. 11. 2016.
Akhatov G. Kh. 1960. "About the stress in the language of the Siberian Tatars in connection with the stress of modern Tatar literary language" .- Sat *"Problems of Turkic and the history of Russian Oriental Studies." Kazan. (језик: руски)