![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Daniel_Kahneman_%25283283955327%2529_%2528cropped%2529.jpg/640px-Daniel_Kahneman_%25283283955327%2529_%2528cropped%2529.jpg&w=640&q=50)
Когнитивне пристрасности
психолошки феномен погрешног логичког расуђивања / From Wikipedia, the free encyclopedia
Когнитивне пристрасности се испољавају као систематска одступања исхода мишљења, суђења, закључивања, памћења и одлучивања од нормативних стандарда.[1] Појединци стварају своју „субјективну друштвену стварност” на основу свог опажања примљених информација. Конструкција друштвене стварности појединца, а не објективно примљене информације, може утицати на његово понашање у друштву.[2] Према томе, когнитивне пристрасности могу понекад довести до опажајног изобличења, непрецизне процене, нелогичног тумачења тј. оно што је опште неразумно.[3][4]
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Daniel_Kahneman_%283283955327%29_%28cropped%29.jpg/640px-Daniel_Kahneman_%283283955327%29_%28cropped%29.jpg)
Неке когнитивне пристрасности су вероватно прилагодљиве. Штавише, дозвољавање когнитивних пристрасности омогућава брже доношење одлука, што је пожељно када је правовременост значајнија него тачност, као што је приказано у хеуристици.[5] Друге когнитивне пристрасности су „нуспроизвод” ограничености људске способности обраде података, што је резултат недостатка одговарајућих менталних механизама (ограничен разум), или једноставно због ограниченог капацитета за обраду информација.[6]
Током последњих шест деценија истраживања људског расуђивања и доношења одлука у когнитивној науци, социјалној психологији и бихевиоралној економији идентификован је списак когнитивних пристрасности који се непрекидно повећава. Когнитивне пристрасности су, поред бихевиоралне економије, предмет интересовања теорије одлучивања, теорије игара, еволуционе и когнитивне психологије.[7]