бошњачко-хрватски ентитет БиХ From Wikipedia, the free encyclopedia
Федерација Босне и Херцеговине (скраћено Федерација БиХ или ФБиХ) један је од два ентитета у Босни и Херцеговини, поред Републике Српске.[2] Заузима око 51% територије БиХ. Основана је 18. марта 1994. године потписивањем Вашингтонског споразума, којим је прекинут Муслиманско-хрватски сукоб.
![]() | |
Главни град | Сарајево |
Службени језик | бошњачки, хрватски и српски језик |
Владавина | |
Облик ентитета | Федерација |
— Предсједник | Лидија Брадара |
— Предсједник владе | Нермин Никшић |
Историја | |
Стварање | 18. март 1994. |
Географија | |
Површина | |
— укупно | 26.110,5 km2 (—) |
Становништво | |
— 2013.[1] | 2.219.220 (—) |
— густина | 84,99 ст./km2 |
Економија | |
БДП / ПКМ | ≈ 2021. |
— укупно | 11,317 млрд. € |
— по становнику | 5.180 € |
Валута | Конвертибилна марка |
— код валуте | |
Остале информације | |
Временска зона | +1 () UTC +2 () |
Позивни број | +387 |
Законодавну власт врши дводомни Парламент Федерације Босне и Херцеговине, који се састоји од Дома народа који има 58 делегата и Представничког дома који има 98 посланика, који се као предсједник бирају на непосредним општим изборима. Влада Федерације Босне и Херцеговине и предсједник врше извршну власт. Према прелиминарним подацима пописа становништва 2013. године, у Федерацији је пописано укупно 2.219.220 лица или 62,85% од укупног становништва Босне и Херцеговине.[1] Прелиминарни резултати пописа показују и то да је у Федерацији укупан број домаћинстава 715.739, а станова 986.668.[1] Сарајево је највећи град, сједиште већине институција Федерације Босне и Херцеговине и представља њен политички, административни, економски, универзитетски и културни центар.
Федерација БиХ је настала Вашингтонским споразумом, који је потписан 18. марта 1994. године. Тим споразумом је прекинут рат између Хрвата и Бошњака (Муслимана).
Федерација Босне и Херцеговине има један национални парк и два парка природе:
Састоји се од десет кантона:
Главни град је Сарајево, уз Мостар у коме се налазе сједишта четири федерална министарства. Последњим уставним промјенама, и Срби су постали конститутивни народ Федерације, тако да тренутно постоји декларативна[3] конститутивност сва три народа на цијелом подручју Федерације.
Година | Бошњаци | % | Хрвати | % | Срби | % | Југословени | % | остали | % | Укупно |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1991. | 1.423.593 | 52,3 | 594.362 | 21,9 | 478.122 | 17,6 | 161.938 | 5,9 | 62.059 | 2,3 | 2.720.074 |
Федерација је највише насељена Бошњацима и Хрватима, као и мањим бројем Срба (који су од 2001. године трећи конститутивни народ) него 1991. године, што је продукт распада СФРЈ и етничког чишћења.
Према званичним резултатима пописа из 2013. године, у Федерацији Босне и Херцеговине живе:[1]
Три кантона су већински хрватска, два су мешовита (Средњобосански, са више Бошњака него Хрвата, и Херцеговачко-Неретвански, са више Хрвата него Бошњака), док су остали већински бошњачки.
Према резултатима генетских истраживања, међу становништвом Босне и Херцеговине, самим тим и Федерације БиХ, најзаступљеније су сљедеће патрилинеарне ДНК хаплогрупе људског Y-хромозома:[4]
Број становника (процјена) | Живорођени | Умрли | Природна промјена | Стопа наталитета | Стопа морталитета | Природни прираштај | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
1996. | 34.331 | 14.221 | 20.110 | 15,2 | 6,3 | 8,9 | |
1997. | 34.304 | 16.120 | 18.184 | 14,6 | 6,9 | 7,7 | |
1998. | 31.480 | 16.210 | 15.270 | 14,1 | 7,3 | 6,8 | |
1999. | 27.964 | 16.108 | 11.856 | 12,3 | 7,1 | 5,2 | |
2000. | 25.372 | 17.112 | 8.260 | 11,0 | 7,4 | 3,6 | |
2001. | 24.018 | 16.891 | 7.127 | 10,4 | 7,3 | 3,1 | |
2002. | 23.251 | 17.175 | 6.076 | 10,0 | 7,4 | 2,6 | |
2003. | 23.168 | 18.259 | 4.909 | 10,0 | 7,9 | 2,1 | |
2004. | 22.250 | 18.350 | 3.900 | 9,6 | 7,9 | 1,7 | |
2005. | 2.233.167 | 21.934 | 19.293 | 2.641 | 9,4 | 8,3 | 1,1 |
2006. | 2.232.376 | 21.602 | 18.678 | 2.924 | 9,3 | 8,0 | 1,3 |
2007. | 2.231.548 | 21.715 | 19.428 | 2.287 | 9,3 | 8,3 | 1,0 |
2008. | 2.229.787 | 22.920 | 19.480 | 3.440 | 9,8 | 8,3 | 1,5 |
2009. | 2.229.072 | 22.913 | 20.022 | 2.891 | 9,8 | 8,6 | 1,2 |
2010. | 2.228.027 | 22.382 | 20.482 | 1.900 | 9,6 | 8,8 | 1,2 |
2011. | 2.226.011 | 21.228 | 20.208 | 1.020 | 9,1 | 8,6 | 0,5 |
2012. | 2.222.587 | 21.472 | 20.859 | 613 | 9,2 | 8,9 | 0,3 |
2013. | 2.219.131 | 20.145 | 20.465 | -320 | 9,1 | 9,2 | -0,1 |
2014. | 2.215.997 | 19.880 | 20.283 | -403 | 9,0 | 9,2 | -0,2 |
2015. | 2.210.994 | 19.358 | 21.703 | -2.345 | 8,8 | 9,8 | -1,0 |
2016. | 2.206.231 | 19.655 | 21.105 | -1.450 | 8,9 | 9,6 | -0,7 |
2017. | 2.201.193 | 19.824 | 21.689 | -1.865 | 9,0 | 9,9 | -0,9 |
2018. | 2.196.233 | 19.899 | 21.442 | -2.543 | 8,6 | 9,8 | -1,2 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.