obec na Slovensku v okrese Rožňava From Wikipedia, the free encyclopedia
Plešivec (maď. Pelsőc) je obec na Slovensku v okrese Rožňava. V 18. a 19. storočí bola sídlom Gemerskej stolice, resp. Gemersko-malohontskej župy.[4]
Plešivec | ||
obec | ||
Reformovaný kostol a zvonica | ||
|
||
Štát | ![]() | |
---|---|---|
Kraj | Košický kraj | |
Okres | Rožňava | |
Región | Gemer | |
Vodné toky | Slaná, Štítnik | |
Nadmorská výška | 218 m n. m. | |
Súradnice | 48°32′52″S 20°24′18″V | |
Rozloha | 62,14 km² (6 214 ha) [1] | |
Obyvateľstvo | 2 178 (31. 12. 2023) [2] | |
Hustota | 35,05 obyv./km² | |
Prvá pís. zmienka | 1243 | |
Starosta | Iveta Šušánová[3] (SZÖVETSÉG – ALIANCIA) | |
PSČ | 049 11 | |
ŠÚJ | 526096 | |
EČV (do r. 2022) | RV | |
Tel. predvoľba | +421-58 | |
Adresa obecného úradu |
Obecný úrad Plešivec Čsl. armády 1 049 11 Plešivec | |
E-mailová adresa | info@obecplesivec.sk | |
Telefón | 058/792 11 35 | |
Fax | 058/792 11 34 | |
Poloha obce na Slovensku
| ||
Interaktívna mapa obce | ||
Wikimedia Commons: Plešivec (Rožňava) | ||
Webová stránka: obecplesivec.sk | ||
Mapový portál GKÚ: katastrálna mapa | ||
Freemap Slovakia: mapa | ||
OpenStreetMap: mapa | ||
Portály, ktorých súčasťou je táto stránka: | ||
Nachádza sa v úzkom údolí Slanej, na sútoku s riečkou Štítnik. Z východu a severu obec ohraničujú planiny Slovenského krasu, z juhu Bodvianska pahorkatina a zo západu krajina prechádza do Rimavskej kotliny, geomorfologického podcelku Juhoslovenskej kotliny.[5]
Plešivec je významnou regionálnou dopravnou križovatkou, keďže sa tu križuje cesta I/16 (E 58) s cestou II/587 do Štítnika, resp. južným smerom do Maďarska popri jaskyni Domica. Severným okrajom obce vedie železničná trať Zvolen – Košice, z ktorej tu odbočujú lokálne trate do Muráňa a Slavošoviec.[6]
Okresné mesto leží 16 km severovýchodne, Revúca 31 km severozápadne, Rimavská Sobota 43 km juhozápadne a krajská metropola Košice je vzdialená 87 km východne.
|
|
Pôvodne stredoveké mestečko bolo sídlom šľachtického rodu Bubekovcov, ktorí si tu postavili nížinný hrad a rodový kostol. Z hradu sa zachovala iba časť jedného z múrov, vysoká cca 6 m.
Po porážke Rákociho povstania v roku 1711 vyšlo nariadenie uhorského kráľa Karla III. (VI.), aby každá župa ustálila svoje sídlo približne v centre svojho územia a postavila si vlastný župný dom, kde by bol umiestnený župný archív aj žalár. Pre Gemerskú stolicu, resp. župu, bol zvolený Plešivec. S výstavbou župného domu začali v roku 1716 a prvé slávnostné zasadnutie župy sa tu konalo 3. júna 1719. Plešivec bol sídlom Gemerskej stolice v rokoch 1719-1786 a následne tiež 1790-1898. Medzi týmito rokmi a finálne v roku 1898 bolo sídlo župy v Rimavskej Sobote.[7]
V druhej polovici 19. storočia nastal v obci priemyselný rozvoj. Okrem iného bola postavená Miklóssyovská oceliareň, výrobňa elektrickej energie a nová celulózka, prvý papierenský závod v Uhorsku. Taktiež Manó Huppert otvoril magnezitku a vznikla tiež továreň na výrobu palíc, klincov a náradia. O kultúrnu obrodu v obci sa staral novovzniknutý Gemersko-maďarský vzdelávací spolok.[8] Medzi rokmi 1891 – 1893 sa na podnet hlavného župana Ladislava Hámosa a krajinského poslanca Gejzu Kubínyiho postavila železničná trať Plešivec – Muráň cez Revúcu, ktorá je prevádzkyschopná, no na ktorej je od roku 2011 pozastavená osobná preprava.[8]
Starostkou obce je od roku 2014 Iveta Šušánová, v rokoch 2014 a 2018 kandidujúca za stranu MOST – HÍD, v roku 2022 za SZÖVETSÉG – ALIANCIU. V rokoch 2006 – 2010 bol starostom Ladislav Broda (NEKA), v rokoch 2010 – 2014 Gabriel Gergely (NEKA).[9]
Pri sčítaní obyvateľov v roku 2021 mal Plešivec 2 225 obyvateľov, čo predstavuje pokles oproti počtom z rokov 2001 a 2011 (2 447, resp. 2 405 obyvateľov). Z hľadiska národnosti je obec zmiešaná slovensko-maďarská. V roku 2001 žilo v Plešivci 1 204 Maďarov (49,2 %) a 1 076 Slovákov (44,0 %). V roku 2011 sa k slovenskej národnosti prihlásilo 1 219 (50,7 %) obyvateľov a k maďarskej 1 031 obyvateľov (42,9 %).
Pri zatiaľ poslednom sčítaní v roku 2021 sa k slovenskej národnosti hlásilo 1 161 Plešivčanov (52,2 %) a k maďarskej 818 (36,8 %).[10] Ostatné národnosti mali v roku 2021 zastúpenie menej ako 1 %, 200 obyvateľov (9,0 %) národnosť neuviedlo.
Čo sa vierovyznania týka, v roku 2021 sa prihlásilo 451 obyvateľov (20,3 %) k rímskokatolíckej cirkvi, 336 (15,1 %) k reformovanej kresťanskej cirkvi, 133 (6,0 %) k evanjelickej cirkvi augsburského vyznania, 55 (2,5 %) k Jehovovým svedkom, 27 (1,2 %) ku gréckokatolíckej cirkvi a 40 k iným cirkvám. 952 obyvateľov (42,8 %) sa deklarovalo ako bez vyznania a 231 vierovyznanie neuviedlo.[11]