Odorín je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Rýchle fakty Štát, Kraj ...
Zavrieť
Obec sa nachádza v južnej časti Hornádskej kotliny v doline potoka Odorica.
V nadmorskej výške 435 – 531 m n. m.
Vývin názvu obce
- 1263 – Odorin, Odorinum, Edelin
- 1287 – Odorinum, Oderin
- 1435 – Odorinum sive Edelen
- 1773 – Odorin
Nemecký názov: Dirn
Maďarský názov: Odorín, Szepesedelény
Starostovia obce
1990 – 1998 Jozef Džubák (KDH)
1998 – 2002 Mikuláš Živčák (KDH)
2002 – 2006 Mikuláš Živčák (ANO + KDH + SDKÚ)
2010 – 2014 Mikuláš Živčák (ANO + KDH + SDKÚ)
Obecné zastupiteľstvo
1990 – 1994 – 12 poslancov
1994 – 1998 – 12 poslancov (11 KDH, 1 HZDS)
1998 – 2002 – 12 poslancov (4 HZDS, 4 KDH, 4 SNS)
2002 – 2006 – 7 poslancov (5 KDH, 2 HZDS)
2010 – 2014 – poslancov
Obyvateľstvo
Vývoj obyvateľstva od roku 1869:
Viac informácií Rok sčítania, Počet obyvateľov ...
Rok sčítania |
Počet obyvateľov |
Počet domov |
1869 |
572 |
- |
1880 |
658 |
104 |
1890 |
555 |
97 |
1900 |
536 |
113 |
1910 |
580 |
115 |
1921 |
573 |
104 |
1930 |
506 |
101 |
1950 |
538 |
111 |
1961 |
605 |
115 |
1970 |
700 |
142 |
1980 |
740 |
168 |
1991 |
789 |
192 |
2001 |
872 |
208 |
Zavrieť
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):
Viac informácií Počet obyvateľov, % ...
|
Počet obyvateľov |
% |
Rímskokatolícka cirkev |
820 |
94,0 |
Gréckokatolícka cirkev |
24 |
2,8 |
Evanjelická cirkev a. v. |
2 |
0,2 |
Bez vyznania |
19 |
2,2 |
Ostatné a nezistené |
7 |
0,8 |
Zavrieť
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Viac informácií Počet obyvateľov, % ...
|
Počet obyvateľov |
% |
slovenská |
867 |
99,4 |
česká |
1 |
0,1 |
ostatné a nezistené |
4 |
0,5 |
Zavrieť
Pamiatky
- Rímskokatolícky Kostol sv. Mikuláša biskupa, dvojloďová románsko-gotická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z obdobia okolo roku 1270.[4] Pôvodne plochostropú loď kostola zaklenuli v 80. rokoch 14. storočia na stredný stĺp, čím sa stal dvojloďovým. V tomto období vznikol aj monumentálny portál na severnej strane lode. Barokovo bol upravený v rokoch 1763-1787. V roku 1807 bola pristavaná kaplnka Panny Márie Snežnej. Obnovou prešiel v rokoch 1921, 1965, 1969 a 1988. Stredoveká stavba sa dochovala v celej hmote s množstvom architektonických detailov. Severný ústupkový portál má lomený oblúk a hlavice stĺpov dekorované reliéfnymi listami. Presbytérium je zaklenuté krížovou rebrovou klenbou nesenou v rohoch stĺpikmi s hlavicami s rastlinným motívom. Zo stredovekých detailov sa tu nachádzajú zamurované románske portály, ranogotické výklenkové pastofórium ukončené vimperkom z konca 13. storočia, ďalej portál do sakristie a kamenná krstiteľnica s barokovým palmetovým vrchnákom z prvej polovice 18. storočia.[5] Hlavný oltár a ľavý bočný oltár sv. Rodiny sú neogotické z druhej polovice 19. storočia, pravý bočný oltár sv. Jána Nepomuckého je barokový z druhej polovice 18. storočia. V kaplnke je portikový klasicistický oltár Panny Márie z roku 1807 s neskorogotickou sochou Madony z rokov 1460-1480.[6] Fasády kostola sú členené segmentovo ukončenými oknami so šambránami. Veža je ukončená korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou s laternou. Nachádzajú sa tu zamurované združené románskogotické okná z druhej polovice 13. storočia. Nad presbytériom je umiestnený sanktusník s barokovou helmicou. Kostol je ohradený kamenným cintorínskym múrom. V múre je osadený epitaf farára Jozefa Šoltýsa z roku 1831.
- Mariášiovská kúria so sýpkou, dvojpodlažná trojtraktová klasicistická stavba na pôdoryse obdĺžnika, z druhej tretiny 18. storočia. Úpravami prešla v 19. a 20. storočí.[7] Pôvodne objekt slúžil na správu miestneho majera. Na poschodí bola sýpka. Po druhej svetovej vojne slúžila ako sklad. Fasády kúrie sú členené oknami so šambránami, strecha je manzardová.
- Dom kurialistov, jednopodlažná trojtraktová klasicistická stavba na pôdoryse obdĺžnika, z druhej tretiny 18. storočia. Úpravami prešiel objekt v druhej polovici 20. storočia.[8] Fasády kúrie sú po sekundárnych úpravách hladké, strecha je manzardová.
- Rímskokatolícka fara, jednopodlažná dvojtraktová klasicistická stavba na pôdoryse obdĺžnika z 18. storočia. Úpravami prešla v roku 1825.[9] Interiéry sú zaklenuté kláštornými klenbami. Fasády fary sú členené lizénami a oknami s polkruhovou suprafenestrou. Priečelie je ukončené trojuholníkovým štítom s tympanónom s vročením 1825. Strecha je manzardová.[10]
Kostol sv. Mikuláša
Gotický ústupkový portál
Barokový portál
Zaujímavosti
V katastri obce se nachádza Národná prírodná pamiatka Markušovské steny.[11] V nej sa nechádza osem metrov vysoký Markušovský skalný hríb.[12]
Farský úrad
- Rímskokatolícky – č. d. 35
Duchovný správca: Mgr. Ľubomír Karkoška
Kaplán: ThDr. Ing. Martin Kakalej, PhD.
- Materská škola – č. d. 65
- Základná škola – č. d. 65
Registre obnovenej evidencie pozemkov [online]. Bratislava: ÚGKK SR, [cit. 2011-12-31]. Dostupné online.
Počet obyvateľov podľa pohlavia – obce (ročne) [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, rev. 2024-03-28, [cit. 2024-04-10]. Dostupné online.
Voľby do orgánov samosprávy obcí 2022 : Zoznam zvolených starostov [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, 2022-10-30. Dostupné online.
Register nehnuteľných národných kultúrnych pamiatok [online]. Pamiatkový úrad Slovenskej republiky. Dostupné online.
Odorín – Kostol sv. Mikuláša biskupa [online]. Pamiatky na Slovensku. Dostupné online.
Register nehnuteľných národných kultúrnych pamiatok [online]. Pamiatkový úrad Slovenskej republiky. Dostupné online.
Register nehnuteľných národných kultúrnych pamiatok [online]. Pamiatkový úrad Slovenskej republiky. Dostupné online.
Register nehnuteľných národných kultúrnych pamiatok [online]. Pamiatkový úrad Slovenskej republiky. Dostupné online.
Markušovské steny. In: Zoznam osobitne chránených častí prírody SR [online]. Banská Bystrica: Štátna ochrana prírody SR, [cit. 2016-02-12]. Dostupné online.
SR36 K Markušovskému skalnému hríbu [online]. slovenskyraj.sk, [cit. 2016-02-12]. Dostupné online.