![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1f/Alphonsus_Martinus_Maria_Orie%252C_2014.jpg/640px-Alphonsus_Martinus_Maria_Orie%252C_2014.jpg&w=640&q=50)
Alphons Orie
From Wikipedia, the free encyclopedia
Alphons Orie (Groningen, 23. studenog 1947.) je nizozemski pravnik, stručnjak za kazneno pravo.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1f/Alphonsus_Martinus_Maria_Orie%2C_2014.jpg/320px-Alphonsus_Martinus_Maria_Orie%2C_2014.jpg)
Trenutno je sudac Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju (ICTY).[1]
Orie je diplomirao na Sveučilištu u Leidenu i Sveučilištu u Bruxellesu. Tijekom godinama 1971. - 1980. radio je u sveučilišta, a zatim je započeo svoju pravnu praksu, u kojoj je branio u 1995. - 1997. uključujce okrivljenike ped ICTY-em. Godine 2001 izabran je za suca Haškog tribunala.[2].
Orie je trenutno predsjedavajući sudskog od Haaškog suda. Ipak, mnoge njegove presude su u žalbenim presudama izmijenjene ili poništene. Orie je Stanislava Galića, primjerice, isprva osudio na 20 godina zatvora zbog opsade Sarajeva, da bi žalbenom presudom isti osuđen na strožu kaznu, doživotni zatvor. S druge strane, njegova kazna Momčilu Krajišniku je skraćena sa 27 na 20 gosdina od žalbenog vijeća.[3] Iako je kazna Miodragu Jokiću od 7 godina potvrđena zbog bombardiranja Dubrovnika, žalbeno vijeće je i tu ispravilo Orievu prvotnu presudu jer je optuženika osudio zbog individualne, a ne zapovjedne odgovornosti, što je po njima "pravna greška".[4] Nakon što je žalbeno vijeće 2012. oslobodilo Antu Gotovinu i Mladena Markača svih optužbi, koje je Orie godinu i pol ranije osudio na 24 i 18 godina zatvora, Gotovinin odvjetnik Luka Mišetić je javno pozvao Oriea da podnese ostavku.[5]
2013. kontroverze je izazvala i Orieva presude kojom su oslobođeni su i bivši visoki dužnosnici Državne bezbednosti (DB), Jovica Stanišić i Franko Simatović, također jer po novim pravilima nije bilo "konkretne usmjerenosti" da njihove paravojne snage počine zločine po Bosni i Hrvatskoj. Bivša glasnogovornica MKSJ-a Florence Hartmann,[6] Nataša Kandić, Francis Boyle, predsjednica Helsinškog odbora za ljudska prava u Srbiji Sonja Biserko,[7] Centar za suočavanje s prošlošću - Documenta, Građanski odbor za ljudska prava i Centar za mir, nenasilje i ljudska prava u Osijeku su digli glas protiv takve presude.[8]