6. 1. - Bitka kod Chelenqa: negus Menelik porazio hararskog emira Abdalaha i zatim pripojio grad.
8. 1. - "Velosipedski list", prvi sportski list u Srbiji.
14. 1. - Nemački Rajhstag raspušten nakon što je odbio predlog vlade da se vojska uveća za 10% i vojni zakon produži za sedam godina.
20. 1. - Britanski iseljenički brod Kapunda se sudario blizu Brazila sa barkom Ada Melmoure, 303 mrtvih.
21. 1. - Ekspedicija u pomoć Emin-paši: Henry Morton Stanley kreće iz Londona u pomoć guverneru EkvatorijeEmin-paši kojeg su opkolili mahdisti - veliki broj mrtvih.
26. 1. - Bitka kod Dogalija, Etiopljani pobedili Italijane.
28. 1. - U Fort Keoghu, Montana, registrovane snežne pahulje prečnika 38 cm i debljine 20cm. Ova zima je izuzetno oštra u Severnoj Americi, sa teškim posledicama po stočarstvo.
5. 2. - U San Franciscu je palo devet centimetara snega.
8. 2. - Dawesov akt ovlašćuje predsednika SAD da nadzire indijanske zemlje i deli ih u pojedinačne privatne parcele - Indijanci će izgubiti većinu svoje zemlje do ukidanja zakona 1934.
14. 2. - Objavljena peticija "Umetnici protiv Ajfelove kule": Komitet Tri stotine obuhvata neke od najpoznatijih ličnosti kulture i umetnosti, buni se zbog gradnje "beskorisne i monstruozne" građevine.
februar - Nakon nekih provokativnih akcija francuskog ministra rata Boulangera, Nemci pozvali 70.000 rezervista.
20. 2. - Bismarckovom inicijativom obnovljen Trojni savez Nemačke, Austrougarske i Italije, mada su poslednje dve u konfliktu interesa na Balkanu.
21. 2. - Izbori u Nemačkoj, uspeh Nacionalnih liberala i konzervativaca ("Partije kartela" 1887-90).
23. 2. - Zemljotres pogodio francusku i italijansku rivijeru, oko 2.000 mrtvih.
februar - maj - Sredozemna antanta: niz sporazuma uz posredovanje nemačkog kancelara Bismarcka, između Britanije i Italije, odn. Austrougarske i Španije - protiv Rusije na Balkanu i Francuske u severnoj Africi.
Mart/Ožujak
3. 3. - Gluvoslepa Helen Keller se upoznala sa Anne Sullivan koja će joj biti učitelj i saputnik.
4. 3. - William Randolph Hearst preuzima od oca novine The San Francisco Examiner čime počinje njegova izdavačka karijera i imperija.
11. 3. - Osnovano prvo niško pozorište, "Sinđelić" (danas Narodno pozorište u Nišu).
13. 3. - Planiran atentat na ruskog cara Aleksandra III, tačno šest godina od ubistva njegovog oca Aleksandra II, ali učesnici pohapšeni.
23. 3. - Ugovor iz Bissandougoua između Francuza i Samori Turea, novi teritorijalni ustupci u Maliju, francuski protektorat.
April/Travanj
7. 4. - Ukaz o osnivanju Astronomske opservatorije u Beogradu (potpisao ministar prosvete Milan Kujundžić Aberdar).
april - Nakon protekle teške zime, Nikola Tesla sa dvojicom finansijera osniva Tesla Electric Company, razvija indukcijski motor sa polifaznom naizmeničnom strujom.
18. 4. (6. 4. po j.k.) - Kralj Milan raskinuo odnose sa kraljicom Natalijom i sporazumeo se s njom da ona napusti zemlju na dva meseca (javnosti nepoznato).
21 - 28. 4. - Schnæbeléova afera: nemački agenti uhapsili francuskog policijskog inspektora - kriza i strah od rata između Francuske i Nemačke.
Maj/Svibanj
3. 5. - Eksplozija u rudniku kod Nanaima u Britanskoj Kolumbiji, poginulo 150 rudara.
12. 5. (30. 4. po j.k.) - Kraljica Natalija i prestolonaslednik Aleksandar otputovali na Krim.
14. 5. - Proglašen Zakon o uređenju posalah crkve grčko - iztočne i uporabi ćirilice u Kraljevini Hrvatskoj i Slavoniji, tzv. "Srpski zakon", ali njime niko nije zadovoljan.
maj? - Branislav Nušić objavio pesmu "o dva raba", o pogrebima ratnog heroja i majke političara, koja će izazvati kraljev gnev i Nušićevu robiju.
20. 5. - Aleksandar Uljanov, stariji brat Vladimira Iljiča, i još četvorica obešeni zbog zavere za ubistvo cara Aleksandra III.
23. 5. - Kraj Kulturkampfa: papa Lav XIII. prihvata civilni brak u Nemačkoj, kao i državni nadzor nad školama i zabranu politike za sveštenike.
13. 6. (1. 6. po j.k.) - Srpski premijer Milutin Garašanin dao ostavku nakon što je odbio zahtev kralja Milana da spreči navodni povratak kraljice Natalije (pogrešno protumačena depeša; Garašanin još u aprilu nudio ostavku zbog kraljičinog pitanja). Novi predsednik vlade je liberal Jovan Ristić na čelu "savezne" (koalicione) vlade liberala i radikala - radikali slave, u antinaprednjačkom "narodnom odisaju" 140 ubijenih.
18. 6. - Tajni Ugovor o reosiguranju između Njemačke i Rusije: Bizmarkov pokušaj da se održe dobri odnosi sa Rusijom, u vreme zategnutosti odnosa te carevine sa Austrougarskom i okončanja Saveza tri cara.
21. 6. - Britanski protektorat nad Zulu kraljevstvom.
30. 6. - Ruski ministar obrazovanja Ivan Deljanov izdao cirkular "O redukciji gimnazijskog obrazovanja", kojim bi se ograničio prijem dece neplemića ("kočijaša, lakeja, kuvara..."), postao je poznat kao "Cirkular o kuvaričinoj deci". Takođe se ograničava prijem Jevreja na univerzitete.
1. 7. - U Beogradu osnovana prva astronomsko-meteorološka stanica u Srbiji.
1. 7. - Počinje gradnja železne strukture Ajfelove kule.
6. 7. - Havajski kralj Kalākaua prinuđen od antimonarhista, uglavnom belih Amerikanaca, da prihvati "Bajonetski ustav" kojim mu je oduzeta većina vlasti; povišenim prihodovnim cenzusom oduzeto pravo glasa dve trećine domorodačkih Havajaca.
7. 7. - Bugarska kriza okončana izborom Ferdinanda od Saxe-Coburga za kneza (do 1918, od 1908 kao car) - Rusija se protivi, Ferdinand ima podršku u Beču, strahuje se od rata između Rusije i Austrougarske.
13. 7. - Skupštinska komisija ustanovila da Srbija duguje 286.187.000 din., uz budžetski manjak od 25 miliona.
avgust - U Ženevi osnovana jermenska Socijaldemokratska partija Hunčak.
avgust - Srpska vojska izvodi eksperiment sa signalnim balonom, između palilulske kasarne i Avale.[2]
23. 8. - U Velikoj Britaniji donesen Zakon o trgovačkim markama (Merchandise Marks Act) koji zahteva oznaku zemlje porekla robe - nastaje oznaka Made in Germany, kako bi kupci odlučili hoće li kupovati robu iz ove protekcionističke zemlje.
6. 11. - Izmena ustava u Holandiji: pravo glasa više nije cenzitarno već zavisi od minimalnog bogatstva i obrazovanja, što omogućuje širenje prava (odredba je poznata kao "članak-kaučuk").
9. 11. - Osnovano prvo zanatlijsko društvo u Srbiji.
9. 11. - SAD ušle u posed buduće pomorske baze Pearl Harbor u Kraljevini Havaji.
10. 11. - Lombardverbot: Bismarck naložio Reichsbanci da više ne koristi ruske obveznice kao jamstvo[3], čime želi sprečiti zajmove za oružje i strateške železnice i učiniti Rusiju poslušnijom - ali doći će do približavanja Rusije i Francuske.
10. 11. - Louis Lingg se ubio detonatorom pre nego što je mogao biti obešen zbog bombe na Haymarketu (ostala šestorica obešena sutradan).
13. 11. - Mitropolitu Mihailu, zbačenom 1881, i episkopima zbačenim jer su ga podržavali, priznato samo pravo na penziju (Rusija traži povratak na položaj).
13. 11. - "Krvava nedelja" u Londonu: demonstracije protiv nezaposlenosti i prinudnih zakona u Irskoj, došlo do sukoba sa policijom i vojskom u kome su poginula trojica demonstranata (novi sukob i žrtve 20. 11.).
16. 12. - Sultan Maldiva potpisao ugovor kojim ostrva postaju britanski protektorat (do 1965).
17. 12. - Bismarck udvostručio carinu na žito, što najviše pogađa uvoz iz Rusije ali efekat je privremen[4].
19. 12. - Spajanjem dve ranije organizacije osnovano Nemačko kolonijalno društvo.
23. 12. (11. 12. po j.k.) - Naknadni izbori u Srbiji, radikali se žale na policijske zloupotrebe.
29. 12. (17. 12. po j.k.) - Pad Ristićeve "savezne" vlade u Srbiji - radikali tražili ostavku liberalnog ministra unutrašnjih dela Radivoja Milojkovića.
31. 12. - Radikalna vlada u Srbiji, u dogovoru sa kraljem Milanom - na čelu je pukovnik Sava Grujić.
Kroz godinu
Nova pruga u Srbiji: Smederevo - Velika Plana.
Otvoreni srpski konzulati u Skoplju i Solunu.
Kralj Milan u intimnoj vezi sa građankom Artemizom Hristić.
U Sarajevu otvorena Šerijatska sudačka škola, kao petogodišnja viša škola.
Hrvatski sabor dao pravo glasa činovnicima s privremenim boravkom u Hrvatskoj, iako imaju stalno boravište i pravo glasa u Ugarskoj[5].
Vojna krajina do ove godine imala zaseban financijski proračun.
Osnovan Klub biciklista Hrvatskog Sokola.
Ponovo otvorena Cetinjska bogoslovija, kao bogoslovsko-učiteljska škola (do 1916).