From Wikipedia, the free encyclopedia
Tronestol, eller bare trone, er et sete eller en stol som blir brukt som et verdighetstegn av de øverste kongelige, geistlige eller andre personer med tradisjonelt svært stor eller enerådende makt ved høytidelige seremonier, for eksempel ved kroninger eller når et lands nasjonalforsamling skal åpnes. Troner er vanligvis rikt utsmykket, står opphøyd på podier og er plassert i fornemme tronsaler i slott og palasser. Retten til å sitte på en bestemt trone gjelder vanligvis bare én person. Denne retten kan arves eller på en annen måte bli overtatt av en etterfølger som ofte blir kalt tronfølger eller tronarving.
Trone kan også kalles tronstol og høysete. I overført betydning kan ordet bety «kongemakt», «kongeverdighet» og liknende. Spøkefullt og ironisk kan trone bety «dosete».
Den norske monarkens tronstol ble lagd i 1847, den var ment brukt i tronsalen på Slottet i Oslo, men dette skjedde aldri. Tronstolen ble overført til Stortinget mot slutten av 1800-tallet og den brukes her ved faste seremonier som Stortingets årlige åpning i september. Også dronningens stol står i dag i Stortinget og brukes sammen på samme måte som monarkens tronstol. I statsrådssalen på Slottet, hvor regjeringen møtes til statsråd med monarken hver fredag står det også en tronstol som kongen bruker. Det finnes også en lignende, men en mindre stol som brukes av tronfølgeren når kronprinsen er til stede.
Tronstol er omtalt flere steder i Bibelen, og antas å ha vært i bruk helt fra oldtiden, innenfor en lang rekke kulturer rundt om i verden.
Tronstoler er i Bibelen omtalt med løvedekorasjoner og tronstoler er senere i kunst, allegorier, segl og andre sammenhenger, ofte avbildet med løveansikt på armlener og løvelabber på stolben. Ofte har tronstoler en kongekrone øverst på ryggstøet.