norsk statlig råd for språkspørsmål From Wikipedia, the free encyclopedia
Språkrådet er den norske statens forvaltningsorgan i saker som gjelder offentlige institusjoners bruk av de norske målformene bokmål og nynorsk.[4] Språkrådet i dagens form ble etablert i 2005, og etterfulgte det tidligere Norsk språkråd (1972–2005) og den tidligere Norsk språknemnd (1952–1972). Språkrådet har 39 ansatte per 2022.[5]
Språkrådet | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
![]() Språkrådet holder til i Observatoriegata 1B | |||
Type | Etat, språkråd | ||
Virkeområde | Norge | ||
Etablert | 14. desember 1951 (Norsk språknemnd) 1. januar 1972 (Norsk språkråd) 1. januar 2005 (Språkrådet)[1] | ||
Org.nummer | 971527404 | ||
Direktør | Åse Wetås [2] | ||
Hovedkontor | Oslo | ||
Underlagt | Kultur- og likestillingsdepartementet | ||
Fokus | Norsk | ||
Ansatte | 40 (2016)[3] | ||
Nettsted | 7 oppføringer
| ||
Erstatter | Norsk språkråd | ||
Norsk språkråd hadde i oppgave å verne om den kulturarv som norsk skriftspråk og talespråk representerer, fremme tiltak som kan øke kunnskapen om norsk språk, fremme toleranse og gjensidig respekt mellom alle som bruker norsk språk i dets forskjellige varianter, og verne om det enkelte menneskets rettigheter når det gjelder bruken av språket. Blant de viktigste oppgavene til rådet har vært normering av bokmål og nynorsk, språklig rådgiving og språklig kvalitetssikring av lærebøker.
I 1994 fikk rådet i oppgave å føre tilsyn med statsorganer under departementsnivå når det gjaldt gjennomføringen av målloven. I 2000 fikk rådet også i oppgave å arbeide med norsk språk og informasjonsteknologi. Norsk språkråd registrerte nyord, la fram forslag til avløserord i stedet for engelske importord og fremmet tiltak for å sikre språklig likestilling mellom bokmål og nynorsk. Rådet utgav publikasjonene Språknytt og Statsspråk. Norsk språkråd hadde de siste årene ca. 20 ansatte.
De språkpolitiske og -normerende organisasjonene, slik som Riksmålsforbundet og Det Norske Akademi på riksmålssiden og Noregs Mållag på nynorsksiden, var representert i rådet.
Stortinget sluttet seg i 2003 til et forslag om å omdanne Norsk språkråd til et nasjonalt kompetansesenter for norsk språk. Det nye organet skal føre videre mange av de gamle arbeidsoppgavene. Det skal legges særlig vekt på styrking og vern av norsk språk og på språklig likestilling. Det nye organet ble opprettet 1. januar 2005. I mai 2005 ble det fastsatt at navnet på institusjonen skal være Språkrådet. Fra 2005 er språkorganisasjonene ikke lenger representert. I 2005 ble også språktjenesten for statsorganer opprettet etter et vedtak i Stortinget. Språktjenesten har to likestilte oppgaver, å arbeide for klarspråk, dvs. klarere og bedre språk i staten, og for jevnere fordeling mellom nynorsk og bokmål i statlige dokumenter.
Språkrådets første direktør var Sylfest Lomheim. Han var direktør til 1. september 2010. Nestleder i styret, Magni Øvrebotten, var fungerende styreleder inntil 15. oktober 2010 etter at styreleder fra 2007, Ida Berntsen, trakk seg i august 2010.[6] De øvrige medlemmene oppnevnt av Kulturdepartementet var inntil 15. oktober 2010: Jan Olav Fretland, Tor Fuglevik, Ottar Grepstad, Silje Solheim Karlsen.[7] Øvrebotten, Fretland, Fuglevik og Karlsen trakk seg alle 15. oktober 2010 i protest mot kulturminister Anniken Huitfeldt og Kulturdepartementets prosess med å finne Sylfest Lomheims etterfølger.[8]
28. februar 2011 ble det klart at Arnfinn Muruvik Vonen skulle tiltre som direktør i Språkrådet 1. juni 2011.[9] 8. januar 2015 sluttet han på dagen, to år før åremålsperioden gikk ut.[10] Roy Kristiansen fungerte frem til at Åse Wetås tiltrådte den 3. juli 2015.
Kultur- og likestillingsdepartementet har oppnevnt følgende styre for perioden 2024–2027[11][12]
Kulturdepartementet oppnevnte følgende styre for perioden 2020–2023:[13]
I styret fra 2011 til 2015 var Ottar Grepstad leder og Åse Lill Kimestad nestleder [14] Guri Melby var styreleder fra 2016 til april 2018, da Erik Ulfsby overtok som leder.[15]