Årets Peer Gynt, Peer Gynt-prisen eller Peer Gynt-statuetten er en pris som deles ut i Nord-Fron i forbindelse med arrangementet Peer Gynt-stemnet. Prisen gis til personer og institusjoner som har utøvd samfunnsansvar og markert Norge internasjonalt. Årets Peer Gynt stemmes fram av stortingsrepresentantene.
- for andre betydninger se Peer Gynt (andre betydninger)
Prisen er oppkalt etter hovedpersonen i Henrik Ibsens dramatiske dikt Peer Gynt fra 1867. Den har møtt kritikk for å fremme et feilaktig bilde av Ibsens Peer Gynt-skikkelse, som i diktet blir framstilt som en umoralsk egoist.
Ifølge statuttene tildeles prisen «personer eller institusjoner som har markert seg på en positiv måte på det samfunnsnyttige plan, og som har gjort Norge kjent i utlandet.»[1]
Prisen ble delt ut første gang i 1971 da den gikk til Einar Gerhardsen for hans innsats som statsminister i gjenoppbyggingen av landet etter krigen. Utdelingen skjer under Peer Gynt-stemnet på Vinstra i Nord-Gudbrandsdalen, et stemne som har blitt arrangert siden 1967. Peer Gynt-stemnet selv, stortingsrepresentanter og tidligere vinnere av Årets Peer Gynt-prisen kan foreslå kandidater til prisen. En komite, som består av lederen i Stiftelsen Peer Gynt (en stiftelse som eier deler av Peer Gynt AS), en representant fra Stortinget, to tidligere vinnere av prisen og en uavhengig representant fra akademia eller kunstfeltet nominerer kandidatene. Vinneren stemmes fram av stortingsrepresentantene, og prisen deles også ut av en stortingsrepresentant. Det synlige beviset på utnevnelsen til årets Peer Gynt er en bronsefigur av Peer Gynt på bukken, laget av kunstsmed Karl Bilgrei.
Peer Gynt AS er kjent for å ha søkt om enerett på en rekke ord fra Henrik Ibsens dikt Peer Gynt, herunder tittelen på diktet Peer Gynt, noe som ble kritisert av Ibsenforskere.[2][3] Firmaet uttalte da at «Peer Gynt ble skapt av Ibsen, men vi har bygget opp varer og tjenester under det navnet.»[3]
Det har til tider vært gode diskusjoner hvorvidt det er en hedersbetegnelse å få en pris med den tvilsomme karakteren Peer Gynts navn.[4][5]
- 1971: Einar Gerhardsen, tidligere statsminister
- 1972: Per Aabel, skuespiller
- 1973: Liv Ullmann, skuespiller
- 1974: Erik Bye, artist og programskaper
- 1975: Erling Stordahl, gårdbruker, musiker og forkjemper for funksjonshemmede
- 1976: Øivind Bergh, dirigent
- 1977: Birgit og Rolf Sunnaas
- 1978: Arve Tellefsen, fiolinist
- 1979: Grete Waitz, langdistanseløper
- 1980: Anne Cath. Vestly, forfatter
- 1981: Cato Zahl Pedersen, funksjonshemmet idrettsutøver
- 1982: Jens Evensen, diplomat, jurist og politiker
- 1983: Thorbjørn Egner, forfatter og tegner
- 1984: Kronprinsesse Sonja
- 1985: Bobbysocks, popduo
- 1986: Annie Skau Berntsen, sykepleier og misjonær
- 1987: a-ha, popgruppe
- 1988: Oslo Filharmoniske orkester
- 1989: OL-komiteen ved Ole Sjetne
- 1990: Thorvald Stoltenberg, politiker og organisasjonsmann
- 1991: Hans-Wilhelm Steinfeld, journalist
- 1992: Bjørn Dæhlie og Vegard Ulvang, skiløpere
- 1993: Kjetil André Aamodt, alpinist
- 1994: Mona Juul og Terje Rød-Larsen, politikere og diplomater
- 1995: Johann Olav Koss, skøyteløper
- 1996: Jostein Gaarder, forfatter
- 1997: Gro Harlem Brundtland, tidligere statsminister og WHO-leder
- 1998: Kvinnelandslaget i handball ved Marit Breivik
- 1999: Thor Heyerdahl, etnograf, zoolog og forfatter
- 2000: Miljøstiftelsen Bellona
- 2001: Knut Vollebæk, politiker, diplomat og siviløkonom
- 2002: Eva Joly, jurist og korrupsjonsjeger
- 2003: Åsne Seierstad, journalist og forfatter
- 2004: Arne Næss, filosof, fjellklatrer og forfatter
- 2005: Jan Egeland
- 2006: Kjell Inge Røkke, entreprenør og næringsutvikler
- 2007: Leif Ove Andsnes, pianist
- 2008: Snøhetta AS, arkitektfirma
- 2009: Ole Gunnar Solskjær, fotballspiller
- 2010: Dissimilis
- 2011: Magnus Carlsen, sjakkspiller
- 2012: Marit Bjørgen, skiløper, og Jens Stoltenberg, statsminister
- 2013: Jo Nesbø, forfatter
- 2014: Norway Cup
- 2015: May-Britt Moser og Edvard Moser, hjerneforskere.[6]
- 2016: Deeyah Khan[7]
- 2017: Skam, TV-serie[8]
- 2018: Elisabeth Hoff[9]
- 2019: Kjetil Jansrud og Aksel Lund Svindal[10]
- 2020: Maja Lunde
- 2021: Birgit Skarstein
- 2022: Maren Lundby[11]
- 2023: Lise Klaveness[12]
HVIDSTEN, SIGRID (4. juni 2008). «Privat selskap fikk enerett på Peer Gynt-ord». dagbladet.no (norsk). Besøkt 8. april 2022. «Det private selskapet Peer Gynt AS har fått enerett på ordene «Bøygen», «Anitra», «Juv» og «Verdensborgeren» fra Ibsens Peer Gynt, melder NTB.» Dr.philos. professor Odd Nordhaug. «Peer Gynt - en hederstittel?». www.aftenposten.no. Besøkt 8. april 2022. «I Aftenposten 1. august og i Bergens Tidende 2. august skriver lederne for aksjeselskapet Peer Gynt et innlegg under den jublende overskriften "Årets Peer Gynt - en hederstittel!" | De innleder på en bisarr måte med å opplyse oss om at prisen ikke har noe som helst med Peer Gynt å gjøre: "Peer Gynt-statuetten gis ikke til slabbedasker, kvinnebedårere og drømmere lik Peer Gynt selv." Hvorfor heter det da Peer Gynt-prisen? Enten er de som står bak dette litterært komplett ukyndige, eller så er de skremmende kyniske når de deler ut en pris som heter det motsatte av hva statuttene sier. Det blir som å dele ut Stalin-prisen til folk som har gjort en spesiell innsats for å fremme demokrati. En bakvendtpris.Flere idealistiske organisasjoner, blant annet Amnesty og Oxford Council on Good Governance, har i usedvanlig sterke ordelag kritisert tildelingen av årets pris til Kjell Inge Røkke.»
Autoritetsdata