From Wikipedia, the free encyclopedia
Livigno-Alpene er en fjellkjede i Alpenes hovedkam ved grensen mellom Graubünden i Sveits og Lombardia i Italia. Kjeden danner en ring rundt den italienske kommunen Livigno og åpner seg bare for elven Spöls trange juv lengst i nord.
Livigno-Alpene | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Geografi | |||
Hører til | Sentral-Alpene | ||
Land | ![]() ![]() | ||
Høyeste punkt | |||
Navn | Cima de' Piazzi | ||
Høyde | 3 439 moh.[1] | ||
Beliggenhet | |||
![]() Beliggenheten av Livigno-Alpene i Øst-Alpene | |||
Livigno-Alpene begrenses
Livigno-Alpenes høyeste topper er:
Et annen kjent fjell er Munt la Schera (2587 moh.)
Hoveddalen i Livigno-Alpene er Val di Livigno, som ligger midt i fjellkjeden. Denne dalen har en hydrologisk særstilling: Den utgjør det eneste (bebodde) området i Italia som ikke ligger i Middelhavets tilsigsfelt. Istedenfor drenerer dalen nordover via elvene Spöl, Inn og Donau til Svartehavet. Der Spöl krysser den italiensk–sveitsiske grensen, er elven demmet opp til Livignosjøen (Lago di Livigno). For å kompliserer de hydrologiske forholdene ytterligere, mottar Livignosjøen også vann fra dalen Val Mora i Sveits (elven heter Aua da Val Mora). Val Mora er en ubebodd dal, som ligger i den sveitsiske forvaltningskretsen Val Müstair (som ellers drenerer via Adige til Middelhavet).
Ved siden av Val di Livigno og Val Mora strekker tre større daler seg inn i området fra øst:
Ved siden av Bernina-, Fuorn- og Umbrailpasset, som begrenser Livigno-Alpene, fins det bare to passveier i området:
De resterende fjellpassene i Livigno-Alpene kan bare passeres på hest, sykkel eller til fots. De viktigste av disse er:
Livigno-Alpene hører til Sentral-Alpene. Metamorfe bergarter er derfor dominerende.
Fraelepasset er det laveste overgangen over Alpenes hovedkam mellom Reschen- og Malojapasset, men har aldri hatt den betydningen som den lave høyden skulle tilsi. Grunnen er at passet på grunn av Spöl-juvet er utilgjengelig fra nord. Fraelepasset har likevel i middelalderen hatt regional betydning, men da via ruten S-chanf–Chaschaunapasset–Livigno–Alpisellapasset–Fraelepasset–Bormio.
Livigno utgjorde fra 1512 sammen med Valtellina en vasallstat av Graubünden, men fikk innrømmet full autonomi fra Graubünden på 1600-tallet. Dalen har alltid hatt stor geostrategisk betydning for Lombardia (og senere Italia). I den senere tid har Livigno også blitt et vintersportssted.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.