![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/43/Karl_Popper.jpg/640px-Karl_Popper.jpg&w=640&q=50)
Karl Popper
østerriksk-britisk filosof og vitenskapsteoretiker / From Wikipedia, the free encyclopedia
Karl Raimund Popper (født 28. juli 1902 i Wien, død 17. september 1994 i London) var en østerriksk-britisk filosof og vitenskapsteoretiker. Han blir regnet som en av de mest innflytelsesrike vitenskapsfilosofene på 1900-tallet.
Karl Popper | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | Karl Raimund Popper 28. juli 1902[1][2][3][4] ![]() Wien | ||
Død | 17. sep. 1994[5][2][3][6]![]() Kenley | ||
Beskjeftigelse | Filosof, vitenskapsteoretiker, skribent, universitetslærer, sosiolog ![]() | ||
Akademisk grad | Ph.d.[7] | ||
Utdannet ved | Universitetet i Wien (1918–)[8] University of Cambridge Universitetet i Wien (–1928) (akademisk grad: ph.d., doktorgradsveileder: Karl Bühler)[8] | ||
Doktorgrads- veileder | Karl Bühler[9][8] Moritz Schlick[9] | ||
Ektefelle | Josefine Anna Henninger | ||
Far | Simon Siegmund Carl Popper[10] | ||
Mor | Jenny Popper[10] | ||
Søsken | Anne Day-Helveg[11] Dora Popper[11][10] | ||
Nasjonalitet | Cisleithania Østerrike Storbritannia (1945–)[12] Det forente kongerike Storbritannia og Irland (–1927) (avslutningsårsak: Royal and Parliamentary Titles Act 1927) | ||
Gravlagt | mortuary Lainzer Friedhof[13] | ||
Medlem av | 7 oppføringer
Royal Society (1976)[13]
British Academy American Academy of Arts and Sciences Accademia Nazionale dei Lincei Mont Pelerin Society[13] Académie internationale d’histoire des sciences National Academy of Sciences (1986–) (Foreign Associate of the National Academy of Sciences) | ||
Utmerkelser | 21 oppføringer
Pour le Mérite for vitenskap og kunst (1980)[14]
Ehrenring der Stadt Wien Stort ærestegn i gull av Ærestegnet for fortjenester Stort fortjenstkors med stjerne og skulderbånd av Forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden Otto Hahns fredsmedalje (1993)[15] Catalonias internasjonale pris (1989)[16] Dr. Leopold Lucas-prisen (1981)[17] Montyon Prizes (2003) Goethemedaljen (1992)[18] Æresdoktor ved Universitetet i Wien (1977)[19] Æresdoktor ved Universidad Complutense de Madrid (1991)[20] Æresdoktor ved universitetet i Salzburg Kyotoprisen for kunst og filosofi (1992)[21][13] Fellow of the British Academy Østerrikes æreskors for vitenskap og kunst (1980) Æresdoktor ved det katolske universitetet i Eichstätt-Ingolstad Knight Bachelor Companion of Honour (1982) Prix Alexis de Tocqueville (1984) Sonningprisen (1973)[13] Honorary Fellow of the Royal Society Te Apārangi (1965–)[22] | ||
Æra | 20. århundre | ||
Region | Vestlig filosofi | ||
Hovedinteresser | Vitenskapsteori, erkjennelsesteori, politisk filosofi, sinnsfilosofi | ||
Ideer | Falsifikasjon, hypotetisk-deduktiv metode, det åpne samfunn, verden 1–3, propensiteter, interaksjonisme | ||
Påvirket av | Sokrates · Kant · Darwin · Einstein · Tarski · Russell | ||
Påvirket hvem | Stor del av vitenskapsteori siden 1930-tallet Albert · Bartley · Bondi · Eccles · Feyerabend · Gellner · Gombrich · Hayek · Lakatos · Medawar · Miller · Watkins | ||
Selv om Popper er mest kjent som vitenskapsfilosof, kom han også med betydelige bidrag til blant annet sosial- og politisk filosofi (jf. det åpne samfunn), erkjennelsesteori og bevissthetsfilosofi. Et gjennomgangsmotiv i Poppers filosofi var hans fallibilisme: Mennesket er feilbarlig, all kunnskap er usikker. Blir denne enkle innsikten ignorert, fører dette til stagnasjon i vitenskapen og til totalitarisme i samfunnet. Popper forfektet en ny filosofisk grunnposisjon, kritisk rasjonalisme, som tar høyde for kunnskapens feilbarlighet og har implikasjoner for en rekke filosofiske disipliner.