From Wikipedia, the free encyclopedia
Kongo pāvs (Afropavo congensis) ir liela auguma fazānu dzimtas (Phasianidae) vistveidīgais putns, kas ir vienīgā suga Kongo pāvu ģintī (Afropavo). Tā ir viena no trijām pāvu sugām pasaulē. Kongo pāvs ir endēma Kongo baseina putnu suga,[1] sastopama tikai baseina centrālās daļas zemieņu lietus mežos — Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā.[2] Kongo pāvs ir Kongo Demokrātiskās Republikas nacionālais putns.[3]
Kongo pāvs Afropavo congensis (Chapin, 1936) | |
---|---|
![]() Priekšplānā mātīte, aiz tās tēviņš | |
Klasifikācija | |
Valsts | Dzīvnieki (Animalia) |
Tips | Hordaiņi (Chordata) |
Klase | Putni (Aves) |
Kārta | Vistveidīgie (Galliformes) |
Dzimta | Fazānu dzimta (Phasianidae) |
Apakšdzimta | Fazānu apakšdzimta (Phasianinae) |
Ģints | Kongo pāvi (Afropavo) |
Suga | Kongo pāvs (Afropavo congensis) |
![]() |
Kongo pāvs ir liels uz zemes dzīvojšs putns, kuram ir līdzība gan ar Āzijā dzīvojošajiem pāviem, gan ar pērļvistām.[4] Tādējādi, iespējams, ka tas ir savienojošā suga starp abām putnu grupām.[5] Kongo pāvam ir raksturīgs dzimumu dimorfisms — tēviņi ir nedaudz lielāki un krāsaināki nekā mātītes. Tēviņa ķermeņa garums ir 64—70 cm, mātītes 60—63,[2][4] tēviņa svars var sasniegt 1,5 kg, mātītes 1,2 kg.[5] Salīdzinot ar Āzijas pāviem, Kongo pāvs ir mazāks, kā arī tā aste ir daudz īsāka (23–25 cm), un astei nav spalvu ar pāvacīm.[5] Lai arī tas nav tik iespaidīgi krāšņs kā Āzijas pāvi, tēviņa apspalvojums uz krūtīm ir tumši zils ar metālisku, zaļi—violetu spīdumu, bet uz muguras tumši zaļš ar bronzas spīdumu, vēders melns.[4] Uz kakla tam ir redzama neapspalvota, sarkana āda, uz galvas balts, vertikāli stāvošs cekuls, kura pēdējās spalvas ir melnas. Arī aste ir melna ar 14 astes spalvām, un spārni ir melni ar ziliem galiem, kājas pelēkas. Mātītes apspalvojums mazāk uzkrītošs: kastaņbrūnas krūtis, kakls, melns vēders, bet mugura zaļa ar metālisku spīdumu, spārnu lidspalvas brūnas, uz galvas īss, kastaņbrūns cekuliņš.[5]
Kongo pāvs ir tipisks lietus meža iemītnieks, vislabprātāk uzturas nelielu upīšu krastos, kur var atrast nelielus klajumiņus, brīvus no pameža, bet segtus ar lielo koku lapotnēm, vietas ar bagātīgu kritušo lapu klājumu.[2] Sastopams zemienēs līdz 1200 metriem virs jūras līmeņa.[5] Putns savvaļā ir ļoti kautrīgs un bailīgs, tādēļ grūti novērojams. Valda uzskats, ka Kongo pāvi dzīvo vai nu pa pāriem, vai nelielās ģimeņu grupās. Katrai grupai ir sava teritorija. Nebrīvē Kongo pāvu pāriem ir ilgstošas, ciešas attiecības.[4] Bieži var novērot, kā pāris kopīgi sadziedās, iespējams, ka tādā veidā putni nostiprina savstarpējās attiecības.[2]
Kongo pāvs ir visēdājs un barojas ar dažādiem bezmugurkaulniekiem, ūdens kukaiņus ieskaitot, augļiem, sēklām un citām augu daļām. Iecienīti kukaiņi ir termīti. Tikko izšķīlušies cālīši pamatā barojas ar kukaiņiem, līdz sasniedz vairāku nedēļu vecumu.[2][4][5]
Savvaļā šai sugai nav veikti nopietni pētījumi un visi apraksti balstās uz putnu vērojumiem nebrīvē. Kongo pāvi veido ilgstošus monogāmus pārus. Riesta laikā tēviņš cenšas pievērst mātītes uzmanību, izslejot un vēdekļa veidā izplešot savu asti, līdzīgi kā to dara arī pārējie pāvi. Tēviņš paceļ un izpleš arī spārnus. Tas visur seko mātītei, grozās ap to un piedāvā tai atrasto barību. Ligzdošanas vieta ir vienkārša, zemē izskrāpēta, sekla iedobe. Dējumā ir 1—4 olas, perē tikai mātīte. Inkubācijas periods ilgst apmēram 28 dienas. Šajā periodā tēviņš uzturas mātītes tuvumā un to apsargā, kā arī apsargā dējumu, kamēr mātīte to uz īsu brīdi pametusi, lai barotos. Cālēni ir ligzdbēgļi un drīz pēc izšķilšanās seko vecākiem. Par putnēniem rūpējas pāris kopīgi, tos apsargājot, apsildot un palīdzot tiem atrast barību.[4] Mātītes dzimumbriedumu sasniedz gada vecumā, tēviņi divos gados.[2]