ziņas un dati par kādu priekšmetu, jēdzienu, notikumu vai ko citu, kas tiek uztverta, nodota tālāk citiem, pārveidota, glabāta un izmantota From Wikipedia, the free encyclopedia
Informācija (latīņu: informatio — ‘doma’, ‘ideja’, ‘koncepts’) ir ziņas un dati par kādu priekšmetu, jēdzienu, notikumu vai ko citu, kas tiek uztverta, nodota tālāk citiem, pārveidota, glabāta un izmantota. Informācija ir zināšanu kopums, ko izmanto izpratnei, lēmumu pieņemšanai vai problēmu risināšanai. Lai efektīvi to varētu izmantot, informācijai ir jābūt organizētai un saprotamai. Dati ir neapstrādāti fakti vai statistikas elementi, kam pašiem par sevi nav informatīvas nozīmes. Datus apstrādājot un interpretējot, tie pārvēršas par informāciju. Noteiktos apstākļos no dažāda veida informācijas veidojas zināšanas. Rezultātā veidojās tā sauktā informatīvā plūsma jeb informācijas piramīda, kuras pamatā ir dati, tad ir informācija, un to noslēdz zināšanas.
Informācijai ir lielai loma mūsdienu sabiedrībā. To izmanto ikdienas dzīvē, zinātnē, tehnoloģijās, ekonomikā un citur. Informācijas apstrāde, uzglabāšana un izplatīšana ir kļuvusi par būtisku sabiedrības attīstības sastāvdaļu.
Informācijas iegūšana ir nozīmīga, lai veidotu priekšstatu par pasauli un tajā notiekošajiem procesiem. Uz informāciju balstās zināšanas un izpratne. Informācijas iegūšana prasa kritisko domāšanu un vērtēšanu, jo tā var būt arī nepareiza, maldīga vai nepilnīga. Cilvēks informāciju iegūst ar redzes, dzirdes, ožas, garšas un taustes palīdzību. Cilvēks uztverto informāciju uzglabā savā atmiņā. Atmiņai ir svarīga nozīme, jo ar tās palīdzību var uzkrāt zināšanas un pēc vajadzības tās izmantot. Informāciju var uztvert ne tikai cilvēks, bet arī dzīvnieki, augi un dažādas ierīces, piemēram, termometrs.
Tā kā visu vajadzīgo informāciju ne vienmēr var atcerēties, cilvēki laika gaitā ir izgudrojuši dažādus informācijas uzglabāšanas palīglīdzekļus, piemēram, grāmatas, burtnīcas, audio un video kasetes, kompaktdiskus. Mūsdienās par nozīmīgu informācijas iegūšanas avotu ir kļuvis internets.
Informāciju ir nepieciešams organizēt, lai to efektīvāk iegūtu un saglabātu, un vēlāk meklētu, novērtētu un atlasītu. Informācijas organizēšana ietver dažādus procesus tās analīzei, pielietošanai un sakārtošanai. Informācijas organizēšanas metodes ietver datubāžu veidošanu, vizuālo pārvaldību, diagrammu un infografiku veidošanu, sistēmu analīzi, hierarhisko koku veidošanu un tamlīdzīgi.
Savukārt pašu informāciju var uzglabāt un nodot dažādās formās:
Informācijas izplatīšana ir daļa no informācijas nodošanas. Mūsdienās informācijas izplatīšanai arvien vairāk izmanto dažādus tehniskus līdzekļus, piemēram, telefonus, periodiskos izdevumus, kino, televīziju, datorus.
Informācijas apstrāde ir darbības, kurās informāciju sakārto, sagrupē, pārveido un veic ar to aprēķinus.
Informātika ir zinātnes nozare, kurā, izmantojot datorus, pēta informācijas uztveršanu, uzglabāšanu, izplatīšanu un apstrādes iespējas.
Termins ‘informātika’ veidojies, apvienojot vārdus ‘informācija’ un ‘automātika’.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.