bajor király From Wikipedia, the free encyclopedia
Miksa József (teljes nevén németül: Maximilian Maria Michael Johann Baptist Franz de Paula Joseph Kaspar Ignatius Nepomuk; Schwetzingen, Pfalz–Zweibrücken, 1756. május 27. – München, Bajor Királyság, 1825. október 13.), a Wittelsbach-házból származó pfalz–zweibrückeni herceg, 1799-től Berg hercege, valamint bajor és pfalzi választófejedelem IV. Miksa József (németül: Maximilian I. Joseph) néven, majd 1806-tól a Bajor Királyság első királya I. Miksa (németül: Maximilian I.) néven. Bonaparte Napóleon francia császárral kötött szövetsége révén jutott a királyi koronához. A széttagolt, rosszul igazgatott bajor tartományokat szilárd, modern állammá formálta.
Miksa József | |
![]() | |
Bajorország királya | |
I. Miksa | |
Uralkodási ideje | |
1806. január 1. – 1825. október 13. | |
Utódja | I. Lajos |
Bajorország és Pfalz választófejedelme | |
IV. Miksa József | |
Uralkodási ideje | |
1799. február 16. – 1806. január 1. | |
Elődje | Károly Tivadar |
Életrajzi adatok | |
Uralkodóház | Wittelsbach |
Született | 1756. május 27. Schwetzingen |
Elhunyt | 1825. október 13. (69 évesen) München |
Nyughelye | Theatinusok temploma |
Édesapja | Frigyes Mihály zweibrücken–birkenfeldi palotagróf |
Édesanyja | Mária Franciska sulzbachi palotagrófnő |
Testvére(i) |
|
Házastársa | Auguszta Vilma hessen–darmstadti hercegnő Karolina Friderika Vilma badeni hercegnő |
Gyermekei | I. Lajos bajor király Auguszta Amália leuchtenbergi hercegné Karolina Auguszta osztrák császárné Károly Tivadar királyi herceg Erzsébet Ludovika porosz királyné Amália Auguszta szász királyné Zsófia Friderika osztrák főhercegné Mária Anna szász királyné Mária Ludovika királyi hercegnő |
Vallás | lutheránus |
![]() | |
Miksa József címere | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Miksa József témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Frigyes Mihály zweibrücken–birkenfeldi palotagróf, német-római császári tábornagy (1724–1767) és Mária Franciska sulzbachi palotagrófnő (1724–1794) legkisebbik gyermeke, második fia volt. Szülei házasságából négy testvér született:
Bátyjának, Károly Ágost Keresztély hercegnek 1795-ben bekövetkezett halála után Miksa lett a Pfalz-Zweibrückeni Hercegség uralkodója. Amikor megörökölte a címet, birtokainak nagy része osztrák megszállás alatt állt, szétszórva az országban.
1799 februárjában, a Münchenben regnáló Károly Tivadar pfalzi és bajor választófejedelem (Karl Theodor von Pfalz und Bayern, 1724–1799) – utód nélküli – elhunytával kihalt a Wittelsbachok Pfalz-sulzbachi ága, így Bajorország is a dinasztia Pfalz-zweibrückeni ágára szállt. Miksa lett az egyesített pfalzi és bajor választófejedelmi cím (Kurfürst von Bayern und der Pfalz) birtokosa, IV. Miksa József néven.
1799-ben osztrák nyomásra belépett a forradalmi Franciaország elleni háborúba. 1801-ben különbékét kötött, mely szerint a Rajnától nyugatra eső területeket elveszti, de máshol kárpótolják. Több mint tíz évig Franciaország szövetségese maradt. 1803-ban megkapta Würzburgot, Bamberget, Freisinget és Augsburgot, valamint más birtokokat is. 1805-ben Ansbach is a Bajor Választófejedelemség birtokába jutott.
1805. december 26-án a pozsonyi békében Miksa – I. Napóleon híveként – királyi címet kapott, 1806. január 1-jén Bajorország királyává koronáztatta magát. Miután a Rajnai Szövetség (Rheinbund) tagja volt, Franciaországot támogatta 1805-ben Ausztria, majd 1806–1807-ben Poroszország és Oroszország ellen, majd 1809-ben ismét Ausztria ellen. Ennek eredményeként megszerezte Nyugat-Ausztria nagyobb részét.
A francia haderő oroszországi veresége után Miksa 1813. október 8-án, a riedi egyezmény értelmében kilépett a Rajnai Szövetségből és Ausztriával lépett szövetségre, birodalmának sértetlensége érdekében. 1814–16-ban a Nyugat-Ausztriában elfoglalt területek (Tirol, Salzburg, Inn-négyszög, Hausruck) visszaszolgáltatásáért cserébe a bécsi kongresszustól megkapta Würzburgot, és a Rajna nyugati partján, a régi Pfalzi Választófejedelemségből is visszaadott területeket. Ugyanakkor a Badeni Nagyhercegség trónjára bejelentett igényét Metternich visszautasította.
Miksa kétszer nősült és összesen 13 gyermeke volt.
Első felesége Auguszta Vilma Mária hessen–darmstadti hercegnő (1765–1796) volt, Georg Wilhelm von Hessen-Darmstadt herceg (1722–1782) és Maria Luise Albertine von Leiningen-Dagsburg-Falkenburg hercegnő (1729–1818) legfiatalabb leánya. 1785. szeptember 30-án kötöttek házasságot. A következő gyermekei születtek:
Második felesége Karolina Friderika Vilma badeni hercegnő (1776–1841) volt, Károly Lajos badeni trónörökös herceg (1755–1801) és Amália hessen–darmstadti hercegnő (1754–1832) legidősebb leánya. Esküvőjüket 1797. március 9-én tartották. Tőle a következő gyermekek születtek:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.