város Romániában, Suceava megyében From Wikipedia, the free encyclopedia
Gura Humorului (héberül: גורה חומורולוי – Gur’ Humuruluei vagy גורה הומורה – Gur' Humura, németül és lengyelül: Gura Humora) város Suceava megyében, Bukovinában, Romániában.
Gura Humorului | |||
![]() | |||
Gura Humorului látképe | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Történelmi régió | Bukovina | ||
Fejlesztési régió | Északkelet-romániai fejlesztési régió | ||
Megye | Suceava | ||
Rang | Város | ||
Községközpont | Gura Humorului | ||
Beosztott falvak | Voroneț | ||
Polgármester | Marius Ioan Ursaciuc | ||
Irányítószám | 725300 | ||
SIRUTA-kód | 146584 | ||
Népesség | |||
Népesség | 12 706 fő (2021. dec. 1.)[1] +/- | ||
Magyar lakosság | 4 (0%, 2021)[2] | ||
Község népessége | 13 278 fő (2021. dec. 1.)[3] | ||
Népsűrűség | 223 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 470 m | ||
Terület | 69,84 km² | ||
Időzóna | EET, UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Gura Humorului weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Gura Humorului témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Humor folyó és a Moldova folyó találkozásánál helyezkedik el, a megyeszékhelytől, Szucsávától 34 km-re.
A város nevét a Humor, vagy régi magyar nevén a Hamar, nevű folyóról kapta.[4] Akár csak a Sebes-Körös esetén a folyó neve a gyors folyási sebességre utal (azaz szó szerint fordítva: A Hamar Szája, vagy Hamartő).
Első írásos említése 1490-ből való, III. István moldvai fejedelem egyik rendeletében, Gura Homorului néven.
1782-ben a régió osztrák katonai parancsnoksága a városba helyezte át székhelyét, egy erődöt építve a település közelében.
1835-től távíróvonallal kötötték össze Bécs városával.
1904-ben városi rangot kapott.
1956 és 1958 között kiépítették a Moldova folyó töltéseit, melyek 1971-ben, 1972-ben és 1973-ban átszakadtak, a víz elöntötte a város nagy részét.
1972 és 1981 között a Moldva folyó bal partján, a töltések mögött, több hektáron, a területet vastag termőföldréteggel töltötték fel, és egy gazdag arborétumot hoztak létre rajta.
A lakosság számának alakulása:
A település etnikai összetétele a 2002-es népszámlálási adatok alapján:
A lakosság 93,94%-a (14 708 lakos) ortodox vallású. A római katolikusok száma 421 lakos, ami 2,68%-ot jelent.
Fontos turisztikai központ.
1997-ben zárták be a városhoz tartozó bányát, valamint gyapot feldolgozó üzemet, ennek következményeként a lakosság több mint egynegyede munkanélküli lett.
2000 után két új üzem nyitotta meg kapuit, az egyik biohúskészítmények előállításával (tartósítószer nélküli) foglalkozik, a másik egy tejüzem.