község Szlovákiában, a Nyitrai kerület Lévai járásában From Wikipedia, the free encyclopedia
Csata (szlovákul Čata) község Szlovákiában, a Nyitrai kerület Lévai járásában.
Csata (Čata) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Nyitrai |
Járás | Lévai |
Rang | község |
Polgármester | Csákvári Marian |
Irányítószám | 935 63 |
Körzethívószám | 036 |
Forgalmi rendszám | LV |
Népesség | |
Teljes népesség | 1085 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 73 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 132 m |
Terület | 14,77 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Csata weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Csata témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Csatán 2020-2023 között évente 2, 2024-ben 4 gólyafiókát számolták össze.[2]
Területén már az újkőkorban is éltek emberek. A régészek a vonaldíszes kerámia népének és a hévmagyarádi kultúrának nyomait, illetve bronzkori, hallstatt és latén kori temetőket tárták fel. Találtak település maradványokat a római korból és a szláv időszakból is.
1366-ban "Chatha" néven említik először, a márianosztrai pálos kolostor és a lekéri bencés apátság birtoka volt. 1405-ben „Csatha” néven szerepel. 1601-ben 48 háza állt. 1715-ben malom, szőlőskert és 23 háztartás található a településen. 1720-ban 25 adózója volt a községnek. 1828-ban 105 házában 735 lakos élt, akik mezőgazdasággal, szőlőtermesztéssel foglalkoztak.
Vályi András szerint "CSATA. Elegyes falu Bars Vármegyében, földes Ura a’ Religyiói Kintstár, az előtt a’ Szent Pál Szerzetbéli Atyáké vólt, lakosai katolikusok, fekszik Garam vize mellett, Lévától négy mértföldnyire, határja termékeny, fája tűzre, és épűletre elég, legelője, földgye, réttye jó, malma helyben, alkalmatos piatzozása, mellyekhez képest, a’ második Osztályba számláltatott."[3]
Fényes Elek szerint "Csatta, magyar falu, Bars vármegyében, a Garan jobb partján, Esztergom vármegye szélén, az oda vezető országutban: 783 kath. lak. Határja bőtermékenységü; van jó rétje, legelője, erdeje, vizimalma. F. u. a lekéri apátur. Ut. p. Kéménd."[4]
A trianoni békeszerződésig Bars vármegye Lévai járásához tartozott. Lakói a közeli nagybirtokokon napszámosok és mezőgazdasági munkások voltak. Mások szövéssel, kosárfonással foglalkoztak. 1928-ban tűzvész okozott károkat a településen. 1938 és 1945 között ismét Magyarországhoz tartozott. 1944-45-ben a hosszan elhúzódó harcok okoztak károkat a községben. 1947-ben sok magyart áttelepítettek Magyarországra, helyettük szlovákok jöttek.
Ún. siska típusú kemence is ismert a faluból.[5]
1880-ban 1186 lakosából 1080 magyar és 9 szlovák anyanyelvű volt.
1890-ben 1379 lakosából 1352 magyar és 21 szlovák anyanyelvű volt.
1900-ban 1656 lakosából 1645 magyar és 9 szlovák anyanyelvű volt.
1910-ben 1776 lakosából 1764 magyar és 9 szlovák anyanyelvű volt.
1921-ben 1935 lakosából 1890 magyar és 27 csehszlovák volt.
1930-ban 2092 lakosából 1768 magyar és 219 csehszlovák volt.
1941-ben 2052 lakosából 2040 magyar és 9 szlovák volt.
1991-ben 1231 lakosából 913 magyar és 293 szlovák volt.
2001-ben 1207 lakosából 828 magyar és 329 szlovák volt.
2011-ben 1074 lakosából 666 magyar és 341 szlovák volt.
2021-ben 1085 lakosából 578 (+40) magyar, 406 (+11) szlovák, 32 (+14) cigány, 11 (+2) egyéb és 58 ismeretlen nemzetiségű volt.[6]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.