From Wikipedia, the free encyclopedia
Az Osztrák Néppárt (németül Österreichische Volkspartei, ÖVP) osztrák kereszténydemokrata, konzervatív párt.
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
Osztrák Néppárt | |
![]() | |
Az új Néppárt[2] | |
Adatok | |
Elnök | Karl Nehammer |
Alapítva | 1945. április 17. |
Székház | Bécs, Lichtenfelsgasse 7 |
Tagok száma | 700 000 (2015) |
Ideológia | Konzervativizmus Kereszténydemokrácia Konzervatív liberalizmus Nemzeti liberalizmus |
Politikai elhelyezkedés | Jobbközép |
Parlamenti jelenlét | Nemzeti Tanács: 71 / 183 Szövetségi Tanács: 25 / 61 Tartományi parlamentek:156 / 440 Európai Parlament (osztrák mandátumok):7 / 19 |
Európai párt | Európai Néppárt |
EP-frakció | Európai Néppárt |
Hivatalos színei | fekete, türkiz |
Weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Osztrák Néppárt témájú médiaállományokat. |
Az Ausztria Szociáldemokrata Pártjával (SPÖ) együtt hagyományosan Ausztria két fő pártjának egyike. Az ÖVP jelenleg (2021) a zöldekkel kormányoz, vezetője Karl Nehammer, Ausztria kancellárja. A párt 2017. május 24.-e óta használja a türkiz színű logót, ezzel megszüntetve a párt addigi hivatalos fekete színű logóját, a fekete szín viszont továbbra is hivatalos a pártnál.[3][4]
A párt 1945-ben alakult meg Bécsben a Schottenstift bencés apátságban. A párt saját magát polgári néppártként jellemezte, amely magába foglalja a keresztényszocialista, konzervatív és liberális erőket. Egyértelműen elhatárolták magukat az elődjüktől, az Osztrák Keresztényszocialista Párttól, hiszen a néppárt kiállt a parlamenti demokrácia és az osztrák nép szuverenitása mellett. Igen fontos kapcsolatot ápolt a párt az Osztrák katolikus egyházzal.
A párt fellegvárának hagyományosan Ausztria nyugati tartományai számítanak. Négy tartományban (Felső-Ausztriában, Alsó-Ausztriában, Tirolban és Vorarlbergben)[5] 1945 óta mindig ők adják a tartományi kormányzót (Landeshauptmann) ezenkívül Burgenlandban 1945-1964 között, Karintiában 1991-1999 között, Salzburg tartományban 1945-2004 között és 2013 óta ismét valamint Stájerországban 1945-2005 között és 2015 óta ismét kormányoznak.
A párt szavazótábora hagyományosan a vállalkozókból, hivatali alkalmazottakból, földművesekből és a vezető beosztásban dolgozó alkalmazottakból tevődik össze, a nemzetiségek közül a párt katolikus volta miatt a burgenlandi horvátok között is népszerű.[6] A párt társadalomban való befolyása a szervezeti egységeiben a "szövetségek"-ben (Bund) jelenik meg , mint az Osztrák Munkavállalók Szövetsége (ÖAAB)[7] szakszervezet, Osztrák Gazdasági Szövetség (ÖWB) gazdasági szervezet, Osztrák Parasztszövetség (ÖBB) , a Fiatal Néppárt (JVP), az Osztrák Női Mozgalom (ÖFB) és az Osztrák Idősek Szövetsége (ÖSB).
A párt diákszervezetei az AktionsGemeinschaft (AG) egyetemisták és a Schülerunion középiskolások számára.
A párthoz hagyományosan közelálló, de attól szervezetileg független katolikus diákszervezetek a Mittelschüler-Kartell-Verband (MKV) és az Österreichischer Cartellverband (ÖCV). Ezek a pártnál lényegesen régebbiek, a német nyelvterület diákszervezeteinek (Studentenverbindungen) hagyományaira alapoznak és jelenleg (2018) csak fiúkat vesznek fel.[8]
Választások | Szavazatok száma | % | Megszerzett helyek száma | Kormánypárt/ Ellenzék? |
---|---|---|---|---|
1945 | 1,602,227 | 49.8 | 85 / 165 |
Nagykoalíció az SPÖ és KPÖ-vel |
1949 | 1,846,581 | 44.0 | 77 / 165 |
Nagykoalíció az SPÖ-vel |
1953 | 1,781,777 | 41.3 | 74 / 165 |
Nagykoalíció az SPÖ-vel |
1956 | 1,999,986 | 46.0 | 82 / 165 |
Nagykoalíció az SPÖ-vel |
1959 | 1,928,043 | 44.2 | 79 / 165 |
Nagykoalíció az SPÖ-vel |
1962 | 2,024,501 | 45.4 | 81 / 165 |
Nagykoalíció az SPÖ-vel |
1966 | 2,191,109 | 48.3 | 85 / 165 |
Kormánypárt |
1970 | 2,051,012 | 44.7 | 78 / 165 |
Ellenzék |
1971 | 1,964,713 | 43.1 | 80 / 183 |
Ellenzék |
1975 | 1,981,291 | 42.9 | 80 / 183 |
Ellenzék |
1979 | 1,981,739 | 41.9 | 77 / 183 |
Ellenzék |
1983 | 2,097,808 | 43.2 | 81 / 183 |
Ellenzék |
1986 | 2,003,663 | 41.3 | 77 / 183 |
Kormánypárt, nagykoalíció az SPÖ-vel |
1990 | 1,508,600 | 32.1 | 60 / 183 |
Kormánypárt, nagykoalíció az SPÖ-vel |
1994 | 1,281,846 | 27.7 | 52 / 183 |
Kormánypárt, nagykoalíció az SPÖ-vel |
1995 | 1,370,510 | 28.3 | 52 / 183 |
Kormánypárt, nagykoalíció az SPÖ-vel |
1999 | 1,243,672 | 26.9 | 52 / 183 |
Kormánypárt, koalíció az FPÖ-vel |
2002 | 2,076,833 | 42.3 | 79 / 183 |
Kormánypárt, koalíció az FPÖ-vel |
2006 | 1,616,493 | 34.3 | 66 / 183 |
Kormánypárt, nagykoalíció az SPÖ-vel |
2008 | 1,269,656 | 26.0 | 51 / 183 |
Kormánypárt, nagykoalíció az SPÖ-vel |
2013 | 1,125,876 | 24.0 | 47 / 183 |
Kormánypárt, nagykoalíció az SPÖ-vel |
2017 | 1,341,930 | 31.4 | 62 / 183 |
Kormánypárt, koalíció az FPÖ-vel |
2019 | 1,789,417 | 37.5 | 71 / 183 |
Kormánypárt, koalíció a Zöldekkel |
Tartomány | Választási év | Szavazatok száma | % | Megszerzett helyek száma | Kormánypárt/Ellenzék? |
---|---|---|---|---|---|
Alsó-Ausztria | 2018 | 450,812 | 49.6 | 29 / 56 |
Kormánykoalíció az FPÖ és az SPÖ pártokkal |
Bécs | 2020 | 148,238 | 20.4 | 22 / 100 |
Ellenzék |
Burgenland | 2020 | 56,728 | 30.6 | 11 / 36 |
Ellenzék |
Felső-Ausztria | 2015 | 316,290 | 36.4 | 21 / 56 |
Kormánykoalíció az FPÖ-vel, az SPÖ-vel és a Zöldekkel |
Karintia | 2018 | 45,438 | 15.4 | 6 / 36 |
Kormánykoalíció az SPÖ-vel |
Salzburg | 2018 | 94,642 | 37.8 | 15 / 36 |
Kormánykoalíció a Zöldekkel és a NEOS-szal |
Stájerország | 2019 | 217,036 | 36.0 | 18 / 48 |
Kormánykoalíció az SPÖ-vel |
Tirol | 2018 | 141,691 | 44.3 | 17 / 36 |
Kormánykoalíció a Zöldekkel |
Vorarlberg | 2019 | 71,911 | 43.5 | 17 / 36 |
Kormánykoalíció a Zöldekkel |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.