Budapesten született Weiner Adolf (1843–1910)[12] hivatalnok és Diner Jenny (1849–1885)[13] gyermekeként.[14] Az édesanya a gyermek születésekor életét vesztette. Édesapja ugyanebben az évben ismét megházasodott.[15] 1901 és '06 között Koessler János növendéke volt a Zeneakadémián. 1906-tól tanított, előbb a Fodor Zeneiskolában, majd 1908-tól Zeneakadémián zeneelméletet, zeneszerzést, majd 1918-tól kamarazenét, egészen 1957-es nyugdíjazásáig, sőt otthonában még utána is. Munkásságának ez a legjelentősebb része, muzsikusok százait indította el biztos alappal a pályán.
1928-ban karmester nélküli kamarazenekart szervezett akadémiai növendékekből, amely az ő irányítása mellett működött.
Színpadi művek
Csongor és Tünde – kísérőzene op. 10 (1913, 23 tétel)
Csongor és Tünde – balett (két változatban, 1930-ban 9 tételes, 1959-ben 14 tételes formában)
Örök temetés (Liszt Funérailles és Marche funebre c. zongoraműveinek hangszereléséből összeállítva)
2. Rókatánc - a legismertebb, önállóan is leggyakrabban játszott műve. Eredetileg egy cigánytánc dallama.
3. Marosszéki keringős
4. Verbunkos
5. Csűrdöngölő
II. Divertimento op. 24 (1938)
1. Lakodalmas
2. Tréfálkozás
3. Panaszos ének
4. Kanász nóta
III. Divertimento "Magyar benyomások" op. 25 (1949)
1. Duda nóta (Allegretto poco andantino)
2. Kesergő (Moderato quasi andante)
3. Juhász tréfa (Allegretto ben moderato)
4. Ballada (Andante poco mosso)
5. Maskara nóta (Allegro)
IV. Divertimento op. 38 (1951)
1. Régi csárdás
2. Marosszéki forgatós
3. Búsuló juhász
4 Gábor Ignác nótája
5. Változatok
V. Divertimento op. 39 (1951)
1. Peregi verbunk (Tempo di csárdás)
2. Tréfálkozás (Allegretto ben moderato)
3. Betyárdal (Allegro)
4. Szerelmes nóta (Mosso moderato)
5. Nógrádi dudás (Allegretto vivo)
Kísérőzene Vörösmarty Csongor és Tünde c. művéhez (1913), és a belőle készült zenekari szvitek (összesen 4), valamint a Csongor és az ördögfiak c. zenekari scherzo
Esz-dúr vonósnégyes op. 4 zongorára négy kézre, 1907
Tündérek tánca zongorára négy kézre a Csongor és Tünde szvitből op. 10
Három könnyű kis zongoradarab zongorára, négy kézre op. 36
Három magyar népi tánc, 1960
Összhangzattanra előkészítő jegyzetek. Hangköztan. A középiskolai énektanítókat képző tanfolyam felvételi vizsgálatára készülők számára; Rozsnyai, Bp., 1910
Összhangzattanra előkészítő jegyzetek. Hangköztan. A középiskolai énektanítókat képző tanfolyam felvételi vizsgálatára készülők számára; 2. átdolg. kiad.; Rozsnyai, Bp., 1911
A zenei formák vázlatos ismertetése. Az Országos Magyar Királyi Zeneakadémia melléktanszakosai és a középiskolai énektanítóképző tanfolyam hallgatói részére; Rozsnyai, Bp., 1911
Az összhangzattan előkészítő iskolája. Skálák, hangközök, hallást fejlesztő gyakorlatok, fő- és mellék-hármashangzatok; 3. átdolg., bőv. kiad.; Rozsnyai, Bp., 1917
Elemző összhangzattan (funkció-tan). Haladók részére, akik a számjelzett basszus tanulmányán már túl vannak; Rózsavölgyi, Bp., 1944
Az összhangzattan előkészítő iskolája. Skálák, hangközök, hallást fejlesztő gyakorlatok, fő- és mellék-hármashangzatok iskolai és magánhasználatra; 5., jav. kiad.; Zeneműkiadó, Bp., 1953
A hangszeres zene formái; Zeneműkiadó, Bp., 1955
Elemző összhangzattan (funkció-tan). Haladók részére, akik a számjelzett basszus tanulmányán már túl vannak; jav. újrany.; Liszt Ferenc Zeneművészeti Főiskola, Bp., 1994
A zeneszerző születésének 120. évfordulója alkalmából 2005. április 15-én adták át először a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem Weiner Leó Kuratóriuma által alapított Weiner Leó-díjat. A díjat azok a kiváló zeneművészek és -tanárok kaphatják, akik Weiner Leó szellemében fejtették ki sok évtizeden át odaadó és eredményes művészi és tanári munkásságukat. A díjakat az Egyetem mindenkori rektora adja át.
2005-ben Miklósi György zongoraművész és Hevesi Judit hegedűművész, a Zeneakadémia nyugalmazott tanárai kapták a díjat.[17]
Róla nevezték el 1985-ben a volt budapesti XI. kerületi állami zeneiskolát, mely 1990-től középfokú (konzervatóriumi) zeneoktatást is indított. Jelenleg Weiner Leó Katolikus Zeneiskola, Alapfokú Művészeti Iskola és Zeneművészeti Szakgimnázium[28].
Weiner-tanulmányok / Batta András: Az ifjú Weiner Leó zeneszerzői stílusa / Tari Lujza: Weiner Leó művészete a népzenei források tükrében; Liszt Zeneművészeti Főiskola, Bp., 1989 (Acta Academiae Artis Musicae de Francisco Liszt Nominatae, 2.)