From Wikipedia, the free encyclopedia
Fogadalmi templom | |
12498. számú műemlék | |
![]() | |
![]() | |
Vallás | keresztény |
Felekezet | római katolikus |
Egyházmegye | Szeged-Csanádi |
Egyházközség | Szeged-Belvárosi római katolikus plébánia |
Névadója | Magyarok Nagyasszonya |
Püspök(ök) | Kiss-Rigó László |
Pap(ok) | Kondé Lajos |
Építési adatok | |
Építése | 1913–1930 |
Stílus | neoromán |
Tervezője | Schulek Frigyes Foerk Ernő |
Felszentelés | 1930. október 24. |
Alapadatok | |
Befogadóképesség | 5000 fő |
Hosszúság | 80,8 m |
Magasság | 53,6 m |
Szélesség | 51 m |
Torony | 2 |
Magassága | 81 m |
Elérhetőség | |
Település | 6720 Szeged |
Hely | Dóm tér 15. |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
A Fogadalmi templom weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Fogadalmi templom témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Fogadalmi templom (hivatalosan Magyarok Nagyasszonya-székesegyház, másik közismert nevén Szegedi dóm) neoromán stílusban épült székesegyház Szeged városában, a Dóm téren. Az épület a Szeged-Csanádi egyházmegye főtemploma, tornyainak 81 méteres magasságával az ország 5. legmagasabb temploma, a város arculatának egyik meghatározó épülete. Ez Magyarország egyetlen 20. században épült római katolikus székesegyháza.
A mai Fogadalmi templom helye már az Árpád-kor óta hasonló szerepet töltött be. Az itt álló első, román stílusú templom legkorábbi említése 1199-ből származik, ezt az épületet az évszázadok során számos alkalommal bővítették és építették át, ekkor kapott gótikus jegyeket is, viszont a török uralom idején elpusztult.[1]
A dóm közvetlen elődjének tekinthető Szent Demeter-templom 1725 és 1749 között nyerte el végleges barokk formáját, de az oldalfalainál megmaradtak a gótikus eredetű támpillérek is. Szentélye mellett emelkedett hagymasisakos harangtornya, amelynek alsóbb szintjeibe falazták be a mai Dömötör-tornyot. A templomhoz kétoldalt a piarista rendház és a Palánk városrész plébánia épületei csatlakoztak, míg a délnyugati irányba néző homlokzata az akkor még háromszög alaprajzú térre nyílt. A templom körüli területeket az 1750-es évekig használták temetőként, ezt a funkcióját Mária Terézia 1777-es rendelete szüntette meg, amely a birodalom egész területén kötelezte a temetők településeken kívülre helyezését.[2]
Építését az újabb árvizektől való megmenekülésért fogadalomból, 1880. november 28-án határozták el a szegedi városatyák. Sokáig tartott, amíg megfelelő telket és egy pénzügyileg is elfogadható tervet találtak. A telekben is nehéz volt megegyezni, de végül a régi barokk stílusú Szent Demeter-templom telkére esett a választás, mert régtől fogva e területhez fűződött a lakosság kegyelete. A város vezetése a templom építésének helyéről 1883. január 22-én hozta meg határozatát.
Az első terveket Schulek Frigyes, a budai Halászbástya alkotója készítette, aki neoromán stílusú templomot tervezett és a párizsi Sacré Cœur-bazilika mintájára, a szegedi dómot is fehér kővel akarta burkolni. Foerk Ernővel azonban módosíttatták a tervet, aki inkább a lombardiai tégla-architektúrához vonzódott, ami lényegesen olcsóbb is volt. Foerk terveit 1913. március 18-án fogadta el a városvezetés.
A templom alapkövét és a bele rejtett pergamenre írt alapokmányt ünnepélyes keretek között 1914. június 21-én rakták le, bár az építkezés már 1913 augusztusában megkezdődött. Az első világháború által megszakított munkálatokat csak 1923-ban tudták újra folytatni, 1924 augusztusában emelték fel a kupola aranyozott, napsugaras keresztjét a helyére. Ugyanazon év karácsonyán mutatták be az utolsó szentmisét a régi Demeter-templomban, majd celebrálta ugyanazon a napon Glattfelder Gyula csanádi püspök az első szentmisét az új templomban. 1925-ben és 1926-ban tették fel a gömböt és a keresztet a tornyokra. A közelgő gazdasági válság miatt a templom belsőépítészeti munkáit nem tudták teljességgel a tervek szerint befejezni, az későbbi időkre maradt. Végül 1930. október 24-én szentelték fel a dómot a Csanádi egyházmegye alapításának 900. évfordulóján.[3] Az ünnepi miséhez a zenét Dohnányi Ernő komponálta. Horthy Miklós kormányzó és Klebelsberg Kuno kultuszminiszter, valamint mintegy 30 000 ember jelenlétében szentelték föl a templomot, amely kezdettől fogva a csanád vármegyei püspökség, 1950-től a Csanádi egyházmegye, majd 1982-től a Szeged-Csanádi egyházmegye székesegyháza.[4][5]
A katedrális a szegedi városkép igen jellegzetes eleme, XX. századi egyházi építészetünk egyik legmonumentálisabb alkotása, hazánk egyik legnagyobb temploma, amelynek méltó építészeti kerete lett a Rerrich Béla által tervezett Dóm tér az egyetemi épületekkel és a püspöki palotával, amelyek 1929–1932 között épültek, szintén dekoratív téglaarchitektúrával.[6]
Az első világháborút követő zavaros időszakban Szeged 1918 és 1920 között francia, Újszeged pedig szerb megszállás alatt állt, így nem volt reális a templom építésének folytatása. A trianoni békeszerződés után ráadásul a város vonzáskörzetének jelentős része két szomszédos államoz került, viszont hamarosan átvette az elcsatolt nagyvárosok, pl. Arad, Temesvár és Szabadka szerepét. Ekkortól ismét fontossá vált az épület befejezése, így 1921-ben újjáalakult a Fogadalmi Templom Bizottság, és fölkereste Foerk Ernőt a munkálatok vezetésére. A templomépítés kiemelt jelentőségét akkor nyerte el, amikor 1923-ban Glattfelder Gyula csanádi püspököt kiutasították az addigi székhelyének számító Temesvárról, és így a püspökség székhelyét Szegedre helyezte át. Ezekben a munkálatokban két jelentős támogató állt mellé, Somogyi Szilveszter polgármester és Klebelsberg Kuno miniszter. A püspök költözésével az épülő városi plébániatemplomból leendő székesegyház lett, így a munkálatok jelentősége megnőtt. Az épület teljes elkészültéig a székesegyház szerepét ideiglenesen a Szent Rókus-templom látta el.[7]
1923 áprilisában végül újraindultak a munkálatok Foerk Ernő, Petrovácz Gyula és Ottovay István vezetésével. Az első világháborúig felhúzott falak magasságát a tornyokon kőcsíkokkal jelölték meg, melyek egyúttal a háború áldozatainak is emléket állítanak. A kősávba a Szózat idézetét faragták bele: „Az nem lehet, hogy annyi szív / Hiában onta vért 1914-1918.” A helyiek már csak a kifaragott és beépített felirat láttán vették észre, hogy az egy betűvel eltér az a Szózat hivatalos szövegétől, mivel ott a hiába szóalak szerepel a hiában helyett, és ez komoly vitát okozott a városban.[8] Végül Szeged egyik jelentős személyisége, Móra Ferenc döntötte el a vitát, és a feliratot ebben a formában hagyták meg. Ezt azzal indokolta, hogy ugyan nem ez a helyes forma, ám korábban tévesen a hiában változatú szöveg terjedt el az országban, így ez is hitelesnek tekinthető.[9] Emellett az építkezés folytatásához némiképpen eltérő téglákat használtak, így a tornyokon elkülöníthető a világháború előtt és után felépített falazat.[10]
A munkálatok ezután jelentősen felgyorsultak, 1923. szeptember 16-án tartották a bokrétaünnepélyt, októberre pedig elkészült a főhajó és a szentély falazata, és megkezdődött a fedélszék építése is. Az elkészült kupola keresztjét 1924. augusztus 30-án helyezték fel. A Szent Kereszt-oltárt 1924. december 25-ére fejezték be, innentől megkezdődhetett a még félkész épület liturgikus hasznosítása. Aznap karácsonykor mutatták be az utolsó szentmisét a régi és már félig elbontott Szent Demeter-templomban, s ugyanazon a napon celebrálta Glattfelder Gyula az első szentmisét az új dómban.
1925-ben az építkezésekkel párhuzamosan megkezdték a Szent Demeter-templom végleges bontását. A munkálatok megkezdése előtt Móra Ferenc, a városi múzeumigazgatója kérvényezte, hogy a bontási folyamatokat a múzeum részéről Cs. Sebestyén Károly régész felügyelhesse. A megmaradt fél templomhajó boltozatait és falait dinamittal robbantották fel. Eredetileg a torony esetében is ezta módszert alkalmazták volna, de Cs. Sebestyén Károly kérésére és az akkor még ott álló közeli házsor biztonsága miatt megváltoztatták a terveket, és és kézi erővel álltak neki. A csákánnyal végzett bontási munkálatok közben figyelt fel a régész a torony belsejében kirajzolódó nyolcszög alakú formára, erről értesítette a Műemlékek Országos Bizottságát, és megkezdte a feltárást, ám eddigre a 3-ból az egyik szintet lebontották a munkások. Eleinte a megmaradt csonkot tévesen 16. századi minaretként azonosította a helyi sajtó, végül a kibontás során feltáruló román kori torony korát a 12. század végére, 13. század elejére datálták. Később ezt a 11. század első felére, legkésőbbi időpontként az 1050 körüli időre módosították a más magyarországi középkori téglákkal való összehasonlítás, valamint a pannonhalmi- és tihanyi bencés apátságok templomainak hasonló formájú szentélyei alapján.[11]
A barokk épületből kiszabadított torony váratlanul érte az építkezést, és régészeti feltárását is csak gyorsan végezték el, a talapzatait mindössze 3 méteres mélységig tárták fel. A torony közben műemléki védettséget kapott, és megtiltották a további bontási munkálatokat. Az épület leendő sorsa megosztotta a közvéleményt: sokan a teljes elbontás befejezése mellett álltak ki, míg szintén jelentős tábora volt a tornyot megmenteni szándékozóknak is. Utóbbiak közé tartozott Juhász Gyula, aki országosan is kiállt a legrégebbi szegedi épület megmentéséért.[12] Felmerült az épület odébb költöztetése is, ám az inflációval sújtott időben a költség az egymilliárd koronát is elérte volna, így elálltak ettől a tervtől. Ezzel szemben a kutatással megbízott szegedi iskolaigazgató és művészettörténész, Czimer Károly a teljes bontás mellett állt ki, mivel szerinte nem különösebben értékes a lelet, és 3 oldalról elég lefényképezni az utókor számára. Ezzel a véleménnyel Foerk Ernő sem értett egyet, szerinte a 15 méteres torony nem rontaná el a leendő dóm összhatását, és nem zavarná a 83 méteres tornyokra való rálátást. Végül az épület megmentése mellett döntöttek, és a restaurálást a szomszédos Dóm tér építésével foglalkozó Rerrich Béla végezte el. Visszaépítették a lebontott szintet is, és a kis toronyúj funkciót kapott: a leendő templom keresztelőkápolnája lett.[13]
A felső-olaszországi neoromán stílusú, késő eklektikus templom főhomlokzati timpanonjának csúcsán egy angyalok által közrefogott görög kereszt látható, szárain a 4 evangélista jelképeivel.[14] Alatta 13 darab lépcsőzetesen elhelyezett fülke található, melyeket faragott kőoszlopok tartanak. Fölülről a 3. oszlopok helyén mindkét oldalon egy-egy figura található, a két koronás alak a pápaság és a királyság jelképe. A kereszt alatt helyezkedik el a nagy rózsaablak, tőle jobbra és balra a magyar címer két mezője. A homlokzat közepén aranyozott mozaikháttér előtt, márványbaldachin alatt áll a templom patrónusának, a Magyarok Nagyasszonyának márványszobra, amely Tóth István szobrászművész munkája. A szobrot két oldalról a tizenkét apostol 6-6 mozaikportréja fogja körül, melyeket Márton Ferenc tervei alapján Zsellér Imre mozaikművész készített. A képsorozat két végét az alfa és az ómega, a görög ábécé első és utolsó betűjének faragványa zárja le.
A főhomlokzat bejárata hármas tagolású, egy középen elhelyezkedő főbejáratból és az azt két oldalról közrefogó két oldalbejáratból áll. A főbejárat homlokzati síkból előreugró, mértani és növényi díszítményekkel borított baldachinjának oszlopait egy-egy oroszlánszobor tartja. A figurák első lábaik között a magyar koronát és a pápai tiarát tartják, ezzel jelképezve a világi és az egyházi hatalmat.
A főkapu két vörösréz borítású szárnyát 12-12 darab ószövetségi és újszövetségi jelenetet ábrázoló dombormű díszíti. Az eredeti kaput cserélni kellett, mivel 2007. december 27-én éjjel ismeretlen tettes felgyújtotta a kapu elé felállított betlehemet.[15] A tűz súlyosan megrongálta a díszkaput és a baldachin oszlopait, valamint beszennyezte a fehér kőalkotásokat. A kár meghaladta a tízmillió forintot.[16] Az új kapu domborműveit Kovács Jenő készítette el, míg a környező sérült kőfaragványokat Szigeti Márton javította ki. Ünnepélyes átadására és megszentelésére 2009. január 10-én került sor.[17]
A főbejárat előtt jobb oldalon Szent Gellért fehérmárványból faragott szobra áll, a vele szemben a bal oldalon pedig Kapisztrán Szent János alakja található, ezek szintén Tóth István alkotásai. A két szélső bejárattól jobbra és balra elhelyezkedő Szent Istvánt és Szent Lászlót ábrázoló szobrokat Dávid István készítette. A főkaput hármas oszlop koszorúzza, felette annak a genezáreti-tavi jelenetnek az ábrázolása látható, amikor Jézus lecsendesítette a háborgó tengert.
A bal oldali oldalbejárat torony felőli részén található a főépítész, Foerk Ernő domborműve, amely Danó Károly alkotása.[18] A nevet és titulust latinul föltüntető (ARCH. PROF. ERNEST FOERK MAGIST EDIFIC HVIVSFVIT) dombormű közepén található az építész portréja, valamint alatta a monogramjából kialakított mesterjegye.[19] Az alkotást már a maga idejében is kritikával fogadta a közvélemény.[20]
A dóm kereszthajóit egy-egy félkörív zárja le, melyekben nagy méretű mellékoltárok állnak.
A templom nyugati oldalán álló Szent Gellért-oltárt 1930-ban a főépítész Foerk Ernő elgondolása alapján a kor közkedvelt oltárépítője és szobrásza, Krasznai Lajos tervezte és készítette fehér ruskicai márványból.[21] Az oltár középső fülkéjében az egyházmegye első püspökének, Szent Gellértnek és az általa tanított Szent Imrének a szobra áll. A bal oldalon Szent István király, míg a jobb oldalon Boldog Gizella királyné egész alakos szobra lett elhelyezve. A szobrok fölött a pápai tiara és a Szent Korona alakját is megidéző kis méretű kupolák magasodnak, melyeket a gótikus fülkékre hasonlító boltív és oszlopfőkkel díszített oszlopok tartanak. A fő- és mellékalakokat 3-3 kevésbé díszes félköríves boltív és egyszerűbb oszlopok választják el. Az oldalsó szobrok alatt a Szent Imre életéből vett jeleneteket ábrázoló domborművek láthatók, ezek azokat a jeleneteket örökítik meg, amikor Szent Imre átveszi apja intelmeit, illetve a legenda szerint hét csókkal köszönti a szent életű Mórt.[22] A tabernákulumot két angyal alakja fogja közre. A főoltár és a szentély átépítésével Szent Gellért ereklyéit ide helyezték át, és a mai napig itt őrzik azokat.[23]
A templom üvegművészeti alkotásainak többsége Zsellér Imre műve, viszont a kiemelt jelentőségű ablakokat Róth Miksa tervezte, köztük a Szent Gellért-oltár feletti Jézus Szíve-rózsaablakot. Az ablak az 1920-as évek végén készült festett, ólmozott üvegből. A rózsaablak közepén látható Krisztus alakját színes rozetták veszik körül, amelyekben a szívre utaló vörös szín dominál. Szintén Róth Miksa műhelyében készült a Szent Antal-oltár ólomüvegablaka, amely a névadó szentet ábrázolja. A dóm legimpozánsabb üvegművészeti munkái a szentélyben találhatók: az ornamentális lőrésszerű ablakok alatt áll Kapisztrán Szent János és Szent Péter apostol alakja egy-egy félköríves tetejű ablakban, melyet sötét színekből álló neoromán stílusú keretezés fog körül. A Foerk Ernő és Róth Miksa közötti eredeti levelezés is fennmaradt, amely a megrendelt kompozíciók felsorolását részletesen tartalmazza.[24]
A keleti (jobb) toronyban található, 8540 kilogrammos harang alsó átmérője 245,2 cm, alaphangja F0. Magyarország 2. legnagyobb harangja 1927-ben készítette Fritz Wilhelm Rincker, a budapesti Ecclesia Harangművek mestere, viszont a szükséges technológiai feltételek miatt az öntést a németországi Sinnben végezték. Egészen 1990-ig, a budapesti Szent István-bazilika nagyharangjának megöntéséig ez volt Magyarország legnagyobb harangja, ma tömeg szerint csak a második legnagyobb, viszont alsó átmérője 5 cm-rel meghaladja a budapestiét, és alaphangja is fél hanggal mélyebb annál. Érdekessége, hogy a füles koronás felfüggesztéséből hiányzik az egyik fül.[25] Harangnyelvét 2003-ban cserélte ki a passaui Perner harangöntöde a mostanira, amely 450 kg-os, és ellensúlyával álfelülütősen szólaltatja meg a haragot. A korábbi 500 kg-os nyelv ma is ott van a toronyban, a födémet átfúrva engedték le az egyel lejjebbi szintre. A Hősök harangja évente egy alkalommal szólal meg: a szegedi nagy árvíz évfordulóján, március 12-én 14 órakor, de az 5-tel osztható évfordulóin éjjel 2-kor szólal meg a többi haranggal együtt.[26]
A nyugati (bal) toronyban található, 2670 kilogrammos, alsó átmérője 165,2 cm. 1927-ben készült F.W. Rincker öntödéjében, Sinnben. A püspök által celebrált szentmisék alkalmával szólal csak meg, illetve az egész órákat üti. A két nagyharang érdekessége, hogy füles koronás felfüggesztést kaptak, s azokat a későbbiek során is meghagyták.
A nyugati (bal) toronyban található, 1000 kilogrammos, alsó átmérője 120 cm. 1996-ban készült Gombos Lajos öntödéjében, Őrbottyánban. A korábbi harang a templom legrégebbi harangja volt, a Dóm megépülte előtt a Szent Dömötör-templomban szolgált, onnan hozták át. Koronája tárcsás, vállán (felső pártázat) koszorúba foglalt angyalfejek láthatóak, az alsón pedig a harangöntőre, illetve a Szlezák-harangokra jellemzően gyümölcskosár és koszorút a szájában tartó madár váltakozik. A harang a negyedeket üti, illetve vasárnapi és ünnepi szentmisék alkalmával szólal meg.
A nyugati (bal) toronyban található, 580 kilogrammos, alsó átmérője 98 cm. 2003-ban készült Rudolf Perner öntödéjében, Passauban. A harang öntésével egy időben a Perner cég felújította a Fogadalmi templom többi harangját is, mindegyik új nyelvet kapott, és nyelvingás (álfelülütős) lengetésre szerelték át őket.[27]
A nyugati (bal) toronyban található, 250 kilogrammos, alsó átmérője 74 cm. 1921-ben készült August Rincker öntödéjében, Sinnben. Az esti harangszó után, illetve szentmisék kezdetekor szólal meg. A hétköznapi szentmisékre a Dóm két legkisebb harangja hív.
A templomban további 2 harang található. Az egyik egy Perner cég által öntött 50 kg-os harang, amelyet a templomnak adományoztak, a másik pedig az eredeti, 400 kg-os megrepedt Szent Teréz harang, amely a bejárattól jobbra, az oldalhajó végén lett kiállítva.
Szám | Név | Kép | Audio | Öntési év | Öntöde, helyszíne | Átmérő
(cm) |
Tömeg
(kg) |
Hangzása
(A0= 435 Hz) |
Torony |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Szent Gellért-harang (Hősök harangja) | ![]() |
1927 | F.W. Rincker, Sinn | 245,2 cm | 8.540 kg | F0 | Keleti | |
2 | Szent Imre-harang (Püspökharang) | ![]() |
1927 | F.W. Rincker, Sinn | 165,2 cm | 2.670 kg | C1 | Nyugati | |
3 | Magyarok Nagyasszonya-harang | ![]() |
1996 | Gombos Lajos, Őrbottyán | 120 cm | 1.020 kg | F1 | Nyugati | |
4 | Szent Teréz-harang | ![]() |
2003 | Rudolf Perner, Passau | 98 cm | 580 kg | Asz1 | Nyugati | |
5 | Lélekharang | ![]() |
1921 | August Rincker, Sinn | 74 cm | 250 kg | C2 | Nyugati |
Kép | Név | Alkotó | Felállítás ideje | Minek állít emléket |
---|---|---|---|---|
![]() |
Magyar pieta 1956 | Tóbiás Klára | 2006. október 15. | Az 1956-os forradalom és szabadságharc áldozatainak emlékére[28] |
Katyń-emlékkereszt | - | 2010. szeptember 17. | A katyńi vérengzés áldozatainak emlékére | |
Kereszteskő (kacskar) | Rafajel Szargszjan | 2013. április 20. | Az örmény népirtás áldozatainak emlékműve[29] | |
![]() |
Egy csónakban | Kovács Jenő | 2014. július 17. | A Szegedi Zsidó Hitközség áldozatainak emlékére[30] |
A Gulagra elhurcolt áldozatok emlékműve | Kovács Jenő | 2016. november 25. | A Gulag áldozatainak emlékére | |
Nagy Ukrajnai Éhínség emlékműve | Bogdan Korzs | 2018. november 16. | A holodomor áldozatainak emlékére[31] | |
Hortobágyra deportált családok emlékműve | Návay Sándor | 2021. október 30. | A hortobágyi kényszermunkatáborokba deportáltak emlékére[32] |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.