a FIFA-tag férfi labdarúgó-válogatottak világtornája From Wikipedia, the free encyclopedia
A FIFA labdarúgó-világbajnokság (labdarúgóvébé, futballvébé; angolul: FIFA World Cup, Football World Cup, Soccer World Cup vagy egyszerűen World Cup) a nemzetközi labdarúgóélet legfontosabb és legnépszerűbb viadala. A FIFA-tag nemzeti férfi labdarúgó-válogatottak versengenek a kupáért, amelyet a négyévente megrendezett torna döntőjének nyertese kapja meg.
Labdarúgó-világbajnokság | |
![]() | |
![]() | |
Címvédő | ![]() |
Legtöbb győzelem | ![]() |
Adatok | |
Sportág | Labdarúgás |
Résztvevők | 32 (selejtezőben indult: 204) |
Kontinens | Nemzetközi (FIFA) |
Időpont | minden 4. év |
Első esemény | 1930 |
Eddigi események száma | 22 (1930–2022) |
Honlap | fifa.com |
Az első döntőt 1930-ban rendezték Uruguayban, és a kupát azóta minden negyedik évben kiadták, kivéve 1942-t és 1946-ot, amikor a második világháború miatt nem rendeztek labdarúgó-világbajnokságot.
A 2022-ben érvényes szabályok szerint az 1 hónapig zajló döntőben 32 nemzeti válogatott vesz részt. A házigazda automatikus részvevője a tornának, míg a többi csapat – a címvédőt is beleértve – selejtezőket játszik a részvételi jogért. A vb döntője hagyományosan a világ legnézettebb sporteseménye. Az eddig rendezett 22 döntőben mindössze nyolc nemzet nyert kupát, a legtöbbször (öt alkalommal) a brazil labdarúgó-válogatott.
Magyarország kétszer játszott világbajnoki döntő mérkőzésen. 1938-ban Olaszországtól, 1954-ben pedig az NSZK-tól szenvedett vereséget.
2017. január 10-én a FIFA úgy határozott, hogy a 2026-os világbajnokságtól kezdődően a csapatok létszámát 48-ra emeli. Ezzel Európa 13 helyett 16, míg Afrika öt helyett kilenc, Ázsia pedig további négy csapattal képviseltetheti magát a tornán. A lebonyolítás szerint 64 mérkőzés helyett 80-at rendeznek, a résztvevőket 16 három csapatos csoportba sorsolják, ahonnan az első kettő továbbjutó - összesen 32 csapat - kieséses rendszerben folytatja a küzdelmeket.[1]
Az első nemzetközi labdarúgó meccset 1872-ben játszotta az angol és a skót nemzeti csapat, de ekkor még ritkán játszották a futballt Nagy-Britannián kívül.
Miután a sport máshol is népszerű lett, az 1900-as és az 1904-es nyári olimpiákon, illetve az 1906-os olimpiaközi játékokon bemutató sportággá vált. Az 1908-as nyári játékoknak már hivatalos sportága volt. A versenyt az angol labdarúgószövetség (The Football Association, rövidítve FA) szervezte amatőr játékosoknak, de a futballt még ekkor is nagyon sokan gyanakvóan inkább csak shownak, mint valódi sportnak tekintették. 1908-ban és 1912-ben is az angol amatőr együttes győzött.
1906-ban a FIFA megpróbálkozott egy önálló nemzetközi labdarúgó torna megrendezésével Svájcban. A FIFA hivatalos története szerint azonban ez a torna sikertelen volt.
Mivel az olimpiai versenyt továbbra is csak amatőr csapatok számára rendezték, 1909-ben Sir Thomas Lipton Torinóban tornát szervezett, a Sir Thomas Lipton Trófeát. Ezen klubok, nem nemzeti válogatottak vehettek részt, bár minden klub egy-egy nemzetet képviselt. Emiatt a torna nem tekinthető a Világbajnokság igazi elődjének, bár sokan még így is az első világbajnokságként emlegetik. A legnagyobb tekintélyű olasz, német és svájci profi klubok vettek részt rajta. Az első tornát az északnyugat-angliai amatőr csapat, a West Auckland nyerte. (Angliát azért amatőr csapat képviselte, mert az FA elutasította a részvételt.) 1911-ben a West Auckland meg is védte a címét, így a versenykiírás szerint örökre megtarthatták a kupát.
1914-ben a FIFA elismerte az olimpiát amatőr labdarúgó világbajnokságnak, így az 1924-es nyári olimpiai játékok az első hivatalos kontinenseken átnyúló nemzetközi labdarúgó viadal lett. Ezt a versenyt Uruguay nyerte, 1928-ban pedig újra ők lettek a győztesek, egy másik dél-amerikai csapat, Argentína pedig a második. A FIFA ugyanebben az évben úgy döntött, hogy most már önállóan szervez nemzetközi versenyt, és mivel Uruguay már kétszeres bajnok volt és függetlensége kivívásának százéves évfordulójára készült 1930-ban, ők kapták meg a rendezés jogát.
Az 1932-es Los Angeles-i olimpia szervezése közben kiderült, hogy a labdarúgást nem fogják felvenni a versenysportágak közé, mivel az Amerikai Egyesült Államokban nem volt népszerű. A FIFA és a Nemzetközi Olimpiai Bizottság az amatőr játékosok státuszát illetően is összekülönbözött. A FIFA elnöke, Jules Rimet mindezek miatt belefogott az Uruguayba tervezett 1930-as torna átszervezésébe világbajnoksággá. A nemzeti labdarúgó szövetségeket kérték fel, hogy delegáljanak nemzeti csapatot, a helyszín azonban szerencsétlennek bizonyult, mivel az európai csapatok számára az út Uruguayba hosszú és költséges volt. Európából senki nem is jelentkezett a tornára, egészen két hónappal e verseny kezdete előttig. Ekkor nagy nehezen Rimet rávette Belgiumot, Franciaországot, Romániát és Jugoszláviát, hogy küldjenek csapatot. Végül összesen 13 nemzet vett részt: hét Dél-Amerikából, négy Európából és kettő Észak-Amerikából.
Az első két meccset egyidőben játszották: a franciák 4–1-re verték Mexikót az Egyesült Államok pedig 3–0-ra győzött Belgium ellen. A világbajnokságok történetének első gólját a francia Lucien Laurent rúgta. Négy nappal később az amerikai Bert Patenaude érte el a vébék első mesterhármasát, amellyel 3–0-ra verték Paraguayt. A döntőben Uruguay 4–2 re győzte le Argentínát 93 ezer néző előtt Montevideóban, így lett a rendező az első vébégyőztes.
Az első világbajnokságok a távolságok áthidalása és a második világháború problémáival küszködtek. Kevés dél-amerikai csapat vállalta, hogy Európába utazzon az 1934-es és az 1938-as világbajnokságokra: egyedül Brazília vett részt mindkettőn. Az 1942-es és 1946-os tornákat a világháború miatt meg sem tartották.
Az 1950-es világbajnokságon vettek részt először brit csapatok. Korábban, 1920-ban a britek kivonultak a FIFA-ból, részben mert nem akartak azon nemzetek ellen játszani, akikkel korábban háborút viseltek, másrészt mert nem jól viselték a külföldi befolyást a hagyományos játékuknak tekintett labdarúgásra. 1946-ban mégis elfogadták a FIFA meghívását az újracsatlakozásra. 1950-ben tért vissza Uruguay is, amely bojkottálta az előző két vb-t.
Az 1934 és 1978 között tartott világbajnokságok döntőin 16 csapat vehetett részt (kivéve 1938 és 1950, amikor már bejutott csapatok visszavonták a nevezésüket). A csapatok zöme Európából és Latin-Amerikából érkezett és nagyon kevesen Afrikából, Ázsiából, illetve Óceániából. Ez utóbbi csapatokat az európai és dél-amerikai válogatottak általában könnyedén legyőzték. (Emlékezetes ellenpélda volt viszont Észak-Korea, amely bejutott az 1966-os verseny negyeddöntőjébe.)
A döntőket 1982-től 24 csapatra bővítették, 1998-tól pedig 32 csapatra és így többen juthattak be Afrikából, Ázsiából és Észak-Amerikából. Az utóbbi évtizedekben ezek a csapatok már sikeresebbek voltak, mint korábban. Marokkó 1986-ban túljutott a csoportmérkőzéseken, Kamerun 1990-ben negyeddöntőbe jutott, Nigéria pedig 1994-ben és 1998-ban is bejutott az egyenes kieséses szakaszba. 2002-ben Japán az egyenes kieséses szakaszba, Dél-Korea pedig az elődöntőbe verekedte magát, és ugyanakkor Szenegál negyeddöntős lett, majd Ghána 2006-ban nyolcaddöntőbe, 2010-ben pedig negyeddöntőbe jutott.
Az eddig megrendezett 22 labdarúgó-világbajnokságból tizet dél-amerikai ország (Brazília ötöt, Argentína hármat, Uruguay kettőt), tizenkettőt pedig európai ország (Olaszország és Németország négyet, Franciaország kettőt, Anglia és Spanyolország egyet-egyet) nyert meg.
A fenti nyolc válogatottból (Brazília, Németország, Olaszország, Franciaország, Argentína, Anglia, Uruguay, Spanyolország) csak Brazília és Spanyolország nem nyert még hazai környezetben világbajnokságot.
Nemzet | Győzelmek száma | Ezüstérmek száma | Bronzérmek száma | |||
---|---|---|---|---|---|---|
![]() |
5 | 1958, 1962, 1970, 1994, 2002 | 2 | 1950, 1998 | 2 | 1938, 1978 |
![]() |
4 | 1954, 1974, 1990, 2014 | 4 | 1966, 1982, 1986, 2002 | 4 | 1934, 1970, 2006, 2010 |
![]() |
4 | 1934, 1938, 1982, 2006 | 2 | 1970, 1994 | 1 | 1990 |
![]() |
3 | 1978, 1986, 2022 | 3 | 1930, 1990, 2014 | 0 | |
![]() |
2 | 1998, 2018 | 2 | 2006, 2022 | 2 | 1958, 1986 |
![]() |
2 | 1930, 1950 | 0 | 0 | ||
![]() |
1 | 1966 | 0 | 0 | ||
![]() |
1 | 2010 | 0 | 0 | ||
![]() |
0 | 3 | 1974, 1978, 2010 | 1 | 2014 | |
![]() |
0 | 2 | 1934, 1962 | 0 | ||
![]() |
0 | 2 | 1938, 1954 | 0 | ||
![]() |
0 | 1 | 1958 | 2 | 1950, 1994 | |
![]() |
0 | 1 | 2018 | 2 | 1998, 2022 | |
![]() |
0 | 0 | 2 | 1974, 1982 | ||
![]() |
0 | 0 | 1 | 1930 | ||
![]() |
0 | 0 | 1 | 1930 | ||
![]() |
0 | 0 | 1 | 1954 | ||
![]() |
0 | 0 | 1 | 1962 | ||
![]() |
0 | 0 | 1 | 1966 | ||
![]() |
0 | 0 | 1 | 2002 | ||
![]() |
0 | 0 | 1 | 2018 |
Csapat | Részvételek száma | Első részvétel | Legutóbbi részvétel | Legjobb eredmény |
---|---|---|---|---|
![]() |
22 | 1930 | 2022 | Világbajnok (1958, 1962, 1970, 1994, 2002) |
![]() ( ![]() |
20 | 1934 | 2022 | Világbajnok (1954, 1974, 1990, 2014) |
![]() |
18 | 1934 | 2014 | Világbajnok (1934, 1938, 1982, 2006) |
![]() |
18 | 1930 | 2022 | Világbajnok (1978, 1986, 2022) |
![]() |
17 | 1930 | 2022 | Negyeddöntő (1970, 1986) |
![]() |
16 | 1950 | 2022 | Világbajnok (1966) |
![]() |
16 | 1930 | 2022 | Világbajnok (1998, 2018) |
![]() |
16 | 1934 | 2022 | Világbajnok (2010) |
![]() |
14 | 1930 | 2022 | Bronzérmes (2018) |
![]() |
14 | 1930 | 2022 | Világbajnok (1930, 1950) |
![]() ( ![]() |
13 | 1930 | 2022 | Elődöntő (1930), Negyedik hely (1962) |
![]() |
12 | 1934 | 2022 | Negyeddöntő (1934, 1938, 1954) |
![]() |
12 | 1934 | 2018 | Ezüstérmes (1958) |
![]() |
11 | 1954 | 2022 | Negyedik hely (2002) |
![]() |
11 | 1930 | 2022 | Elődöntő (1930) |
![]() |
11 | 1934 | 2022 | Ezüstérmes (1974, 1978, 2010) |
![]() ( ![]() |
11 | 1958 | 2018 | Negyedik hely (1966) |
![]() ( ![]() |
9 | 1934 | 2006 | Ezüstérmes (1934, 1962) |
![]() |
9 | 1930 | 2014 | Bronzérmes (1962) |
![]() |
9 | 1938 | 2022 | Bronzérmes (1974, 1982) |
![]() |
9 | 1934 | 1986 | Ezüstérmes (1938, 1954) |
![]() |
8 | 1982 | 2022 | Negyeddöntő (1990) |
![]() |
8 | 1930 | 2010 | Negyeddöntő (2010) |
![]() |
8 | 1966 | 2022 | Bronzérmes (1966) |
![]() |
8 | 1954 | 1998 | Csoportkör (1954, 1958, 1974, 1978, 1982, 1986, 1990, 1998) |
![]() |
7 | 1934 | 1998 | Bronzérmes (1954) |
![]() |
7 | 1962 | 1998 | Negyedik hely (1994) |
![]() |
7 | 1998 | 2022 | Nyolcaddöntő (2002, 2010, 2018, 2022) |
![]() |
7 | 1930 | 1998 | Negyeddöntő (1994) |
![]() |
6 | 1974 | 2022 | Nyolcaddöntő (2006, 2022) |
![]() |
6 | 1990 | 2022 | Negyeddöntő (2014) |
![]() |
6 | 1986 | 2022 | Negyeddöntő (1998) |
![]() |
6 | 1998 | 2022 | Ezüstérmes (2018) |
![]() |
6 | 1978 | 2022 | Csoportkör (1978, 1998, 2006, 2014, 2018, 2022) |
![]() |
6 | 1962 | 2018 | Negyeddöntő (2014) |
![]() |
6 | 1970 | 2022 | Negyedik hely (2022) |
![]() |
6 | 1994 | 2018 | Nyolcaddöntő (1994, 1998, 2014) |
![]() |
6 | 1994 | 2022 | Nyolcaddöntő (1994) |
![]() |
6 | 1978 | 2022 | Csoportkör (1978, 1998, 2002, 2006, 2018, 2022) |
![]() |
5 | 1930 | 2018 | Negyeddöntő (1970) |
![]() |
4 | 1982 | 2014 | Nyolcaddöntő (2014) |
![]() |
4 | 2002 | 2022 | Nyolcaddöntő (2006) |
![]() |
4 | 2006 | 2022 | Negyeddöntő (2010) |
![]() |
3 | 1930 | 1994 | Csoportkör (1930, 1974, 1994) |
![]() |
3 | 1998 | 2010 | Csoportkör (1998, 2002, 2010) |
![]() |
3 | 1934 | 2018 | Első forduló/Csoportkör (1934, 1990, 2018) |
![]() |
3 | 2006 | 2014 | Csoportkör (2006, 2010, 2014) |
![]() |
3 | 1958 | 1986 | Negyeddöntő (1958) |
![]() |
3 | 1994 | 2014 | Nyolcaddöntő (2014) |
![]() |
3 | 1982 | 2014 | Csoportkör (1982, 2010, 2014) |
![]() |
3 | 1990 | 2002 | Negyeddöntő (1990) |
![]() |
3 | 1938 | 1998 | Nyolcaddöntő (1998) |
![]() |
3 | 2002 | 2022 | Negyeddöntő (2002) |
![]() |
2 | 1966 | 2010 | Negyeddöntő (1966) |
![]() |
2 | 1986 | 2022 | Csoportkör (1986, 2022) |
![]() |
2 | 1970 | 1982 | Csoportkör (1970, 1982) |
![]() |
2 | 2002 | 2010 | Csoportkör (2002, 2010) |
![]() |
2 | 1954 | 2002 | Bronzérmes (2002) |
![]() |
2 | 1982 | 2010 | Csoportkör (1982, 2010) |
![]() |
2 | 1958 | 2022 | Negyeddöntő |
![]() |
1 | 2006 | 2006 | Csoportkör |
![]() |
1 | 2014 | 2014 | Csoportkör |
![]() |
1 | 1990 | 1990 | Csoportkör |
![]() |
1 | 1974 | 1974 | Csoportkör |
![]() |
1 | 1938 | 1938 | Első forduló |
![]() |
1 | 1986 | 1986 | Csoportkör |
![]() |
1 | 2018 | 2018 | Csoportkör |
![]() |
1 | 1970 | 1970 | Csoportkör |
![]() |
1 | 1998 | 1998 | Csoportkör |
![]() |
1 | 2022 | 2022 | Csoportkör |
![]() |
1 | 2002 | 2002 | Csoportkör |
![]() |
1 | 1974 | 1974 | Csoportkör |
![]() |
1 | 1938 | 1938 | Negyeddöntő |
![]() |
1 | 1982 | 1982 | Csoportkör |
![]() |
1 | 1974 | 1974 | Második csoportkör |
![]() |
1 | 2018 | 2018 | Csoportkör |
![]() |
1 | 2010 | 2010 | Nyolcaddöntő |
![]() |
1 | 2006 | 2006 | Csoportkör |
![]() |
1 | 2006 | 2006 | Csoportkör |
![]() |
1 | 2006 | 2006 | Negyeddöntő |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.