Japán 1873. január 1-je óta a Gergely-naptárt is használja, csak japán hónapnevekkel és javarészt rögzített ünnepnapokkal. Az 1873 előtti rendszer a kínai naptáron alapszik és hivatalos ügyekben mai napig használják.
Ezt a szócikket át kellene olvasni, ellenőrizni a szöveg helyesírását és nyelvhelyességét, a tulajdonnevek átírását. Esetleges további megjegyzések a vitalapon. |
Az évek nyilvántartására a Gergely-naptárra térés óta három különböző rendszer használatos Japánban:
Napjainkban ezek közül az első kettőt használják, a császári naptárat 1873-tól a második világháború végéig használták.
A többi kelet-ázsiai rendszerhez hasonlóan, a japán nengó rendszer is a kínai birodalom naptári szokásain alapszik. Fontos megjegyezni, hogy ennek ellenére független a kínai és koreai naptártól. A rendszert a mai napig használják, a hivatalos ügyintézésben általában nengó dátumot kérnek. Kínában időszámításunk előtt 140-ben kezdték használni a rendszert, Japán 645-ben vette át, Kótoku császár (孝徳天皇) uralkodása alatt. Az első korszakot Taika-nak nevezik (大化), emléket állítva ezzel a politikailag forradalmi változásokkal járó Taika reformnak (大化改新). A nengó használatát rövid ideig felfüggesztették a hetedik század második felében, de 701-től kezdve folyamatos használatban van.
A Meidzsi-kor előtt udvari hivatalnokok döntöttek a korszakok neve felől, és ezek gyakran változtak. Általában új nengót kiáltottak ki egy vagy két évvel az új császár hatalomra kerülése után. Császárváltáson kívül a kínai hatvanéves ciklus két pontjánál is nevet változtattak (az első és az ötvennyolcadik évben), mert ezek áldásos éveknek számítottak a kínai asztrológia elvei szerint. Új korszakot nyitottak más üdvös események, illetve természeti katasztrófák esetén is. A nevek utalnak a választásuk történelmi okaira, például a Wado (和銅) korszak a Nara-korban azért lett kikiáltva, mert rézleleteket találtak. A 和銅 jelek szó szerint a harmóniát és rezet jelentenek. A Heian korral kezdve konfuciusi gondolatokat tükröző korszaknevek jelentek meg, mint például Daido (大同), Konin (弘仁) és Tencso (天長). Egy nengó általában két kandzsiból áll, de a Nara korban néhány négy jelű is lett, feltehetően hogy kövesse az akkori kínai szokásokat. Japánban 247 korszak nevet tartanak számon Taikától a jelenleg tartó Heiszei-ig.
A Meidzsi császár hatalomra kerülésétől 1867 kialakult szokás szerint már csak új császár hatalomra kerülésekor nyílik új korszak. Ez a szokás 1979-ben törvényben rögzült.
A császárra halála után csak az uralkodása alatti korszak nevével illik hivatkozni. Például a 124. császár, Hirohito (裕仁), így Sóva Császár (昭和天皇) néven említhető. A protokoll szerint a jelenleg uralkodó császárt nem illik a jelenlegi korszak nevével illetni, mert az a posztumusz neve.
A korszak első évét (元年 gannen) szorosan a császár trónra kerülésétől számítják. A Taisó császár 1926. december 25-én halt meg, ekkor lett Sóva Császár az uralkodó, így a Sóva első éve lényegében december utolsó napjait jelöli. 1989-ben meghalt a Sóva Császár, és elkezdődött a Heiszei korszak. 1989-nek tehát egyszerre két nengó dátum is megfelel: Sóva 64 és Heiszei Gannen. 1990 nengó alakban: Heiszei 2.
Hogy megtudjuk, hogy egy japán év a Gergely-naptár melyik évének felel meg, először meg kell keresni a korszak nevét az alábbi listában, ebből ki kell vonni egyet és hozzáadni a japán évszámot. Például a Sóva korszak 23. éve nálunk 1948:
1926 − 1 = 1925, majd 1925 + 23 = 1948.
Déli udvar
Északi udvar
Egyesítés
A császárok személyes nevének listája itt található : Japán császárainak listája.
Fontos kiemelni, hogy a nengó korszakok mellett létezik egy történelmi perspektívájú besorolás is.
Dátum | Korszak | Alkorszak |
---|---|---|
i. e. 30000 – i. e. 10000 | Japán kőkorszak | |
i. e. 10000 – i. e. 300 | Dzsómon-kor | |
i. e. 900 – körülbelül i. sz. 250 | Jajoi-kor | |
körülbelül 250 – 538 | Kofun-kor | |
538 – 710 | Aszuka-kor | |
710 – 794 | Nara-kor | |
794 – 1185 | Heian-kor | |
1185 – 1333 | Kamakura-kor | |
1333 – 1336 | Kemmu-restauráció | |
1336 – 1392 | Muromacsi-kor | Nambokucsó |
1392 – 1573 | Szengoku-kor | |
1573 – 1603 | Azucsi–Momojama-kor | |
1600 – 1867 | Edo-kor | |
1868 – 1912 | Meidzsi-kor | |
1912 – 1926 | Taisó-kor |
A japán hónapok jelentése szó szerint első hónap, második hónap stb. A számot a -gacu (hónap) szóval (affixummal) toldják meg:
Emellett minden hónapnak van egy hagyományos neve, melyet napjainkban is használnak bizonyos területeken, mint például a költészetben. A tizenkettő közül a sivaszu szélesebb körben is használatos. Egy levél első bekezdése vagy egy beszéd köszöntője is utalhat ezekkel a vonatkozó évszakra. Némelyiket felhasználhatját nők nevében, mint például jajoi és szacuki. Felbukkanhatnak korhű filmekben is.
A hónapok hagyományos nevei (kiejtésük és szó szerinti jelentésük):
Japán a nyugati naptárral összehangolt hétnapos heteket tart. A hétnapos hét intézménye időszámításunk szerint 800 körül került Japánba. A napok nevei szoros kapcsolatban állnak egyes Nyugat-európai országokban használatos nevekkel (lásd a táblázatot). A rendszert asztrológián kívül nem sokra használták 1876-ig, nem sokkal a nyugati naptár bevezetése utánig. Jukicsi Fukuzava kulcsszerepet töltött be abban a döntésben, hogy ez a rendszer legyen az alapja a hét napjai hivatalos elnevezésének. A napok a látható bolygók alapján lettek elnevezve, melyek a kínai filozófia öt eleméből kapták nevüket, valamint a Hold és Nap után (yin és yang).
Japánul | Kiejtés | Elem | Magyarul |
---|---|---|---|
日曜日 | nicsijóbi | Nap | Vasárnap |
月曜日 | gecujóbi | Hold | Hétfő |
火曜日 | kajóbi | Tűz | Kedd |
水曜日 | szuijóbi | Víz | Szerda |
木曜日 | mokujóbi | Fa | Csütörtök |
金曜日 | kinjóbi | Fém/Arany | Péntek |
土曜日 | dojóbi | Föld | Szombat |
Japánban szokás háromfelé osztani a hónapot, nagyjából 10 napos időszakokra. Mindegyiket dzsunnak nevezik (旬). Az első dzsódzsun (上旬); a második, csúdzsun (中旬); az utolsó, gedzsun (下旬). Ezek gyakran hozzávetőleges időpontokat jelölnek, például: "a hőmérséklet jellemző április dzsódzsunjára [elejére]"; "a törvénytervezetről e hónap gedzsunja [vége] közben szavaznak".
A hónap minden napjának külön neve van :
1 | 一日 | cuitacsi (néha icsidzsicu) | 17 | 十七日 | dzsúsicsinicsi |
2 | 二日 | fucuka | 18 | 十八日 | dzsúhacsinicsi |
3 | 三日 | mikka | 19 | 十九日 | dzsúkunicsi |
4 | 四日 | jokka | 20 | 二十日 | hacuka (néha nidzsúnicsi) |
5 | 五日 | icuka | 21 | 二十一日 | nidzsúicsinicsi |
6 | 六日 | muika | 22 | 二十二日 | nidzsúninicsi |
7 | 七日 | nanoka, nanuka | 23 | 二十三日 | nidzsúszannicsi |
8 | 八日 | jóka | 24 | 二十四日 | nidzsújokka |
9 | 九日 | kokonoka, kokonuka | 25 | 二十五日 | nidzsúgonicsi |
10 | 十日 | tóka | 26 | 二十六日 | nidzsúrokunicsi |
11 | 十一日 | dzsúicsinicsi | 27 | 二十七日 | nidzsúsicsinicsi |
12 | 十二日 | dzsúninicsi | 28 | 二十八日 | nidzsúhacsinicsi |
13 | 十三日 | dzsúszannicsi | 29 | 二十九日 | nidzsúkunicsi |
14 | 十四日 | dzsújokka | 30 | 三十日 | szandzsúnicsi |
15 | 十五日 | dzsúgonicsi | 31 | 三十一日 | szandzsúicsinicsi |
16 | 十六日 | dzsúrokunicsi |
A hagyományos naptár szerint 30-a volt a hónap utolsó napja, melyre még használatos a 晦日 miszoka elnevezés is, bár a szandzsúnicsi szélesebb körben ismert és elfogadott. Az év utolsó napja 大晦日 omiszoka (szó szerint „a nagy harmincadik nap”), ami jelenleg is használatos.
Amennyiben egyetlen nap van két nemzeti ünnep között, akkor az is szünnap lesz. Ilyen május 4., ami minden évben szünnap. Amikor egy nemzeti ünnep vasárnapra esik, akkor a következő nem ünnepnapot, általában hétfőt, veszik ki ünnepelni.
Dátum | Neve | Japán neve | Kiejtés |
---|---|---|---|
Január 1. | Japán Újév | 元日 | Gandzsicu |
Január második hétfője | Felnőttéválás napja | 成人の日 | Szeidzsin no hi |
Február 11. | Nemzet alapítás napja † | 建国記念の日 | Kenkoku kinen no hi |
Március 20. vagy 21. | Tavaszi nap-éj egyenlőség | 春分の日 | Sunbun no hi |
Április 29. | Sóva nap * | 昭和の日 | Sóva no hi |
Május 3. | Az Alkotmány Napja * | 憲法記念日 | Kenpó kinenbi |
Május 4. | Zöld nap * | みどりの日 | Midori no hi |
Május 5. | Gyermeknap * | 子供の日 | Kodomo no hi |
Július harmadik hétfője | Tenger nap | 海の日 | Umi no hi |
Szeptember harmadik hétfője | Idősek tiszteletének napja | 敬老の日 | Keiró no hi |
Szeptember 23. vagy 24. | Őszi nap-éj egyenlőség | 秋分の日 | Súbun no hi |
Október második hétfője | Egészség és sport napja | 体育の日 | Taiiku no hi |
November 3. | Kultúra napja | 文化の日 | Bunka no hi |
November 23. | Hálaadás a munkáért nap | 勤労感謝の日 | Kinró kansa no hi |
December 23. | A császár születésnapja | 天皇誕生日 | Tennó tandzsóbi |
† A hagyomány szerint ezen a napon alapította Dzsinmu császár Japánt i. e. 660-ban.
* A japán arany-hét része
Némely napnak külön nevet adnak, hogy jelezzék az évszakok változását. 24 Szekki (二十四節気 Nidzsúsi szekki) huszonnégy egyenlő részre osztja a nap/hold naptárat, gyűjtőneve a Zasszecu (雑節). 72 Kó (七十二候 Sicsidzsúni kó) napok még tovább osztja a 24-et hárommal. Ezek közül némelyiket még manapság is használják, mint például Sunbun, Rissú és Todzsi.
A dátumok ±1 nappal változhatnak. Lásd még a kínai Jieqit.
Nap | Kandzsi | Romadzsi | Magyar átírás | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|
Január 17. | 冬の土用 | Fuyu no doyō | Fuju no dojó | |
Február 3. | 節分 | Setsubun | Szecubun | Egyik definíció szerint a Russun előestje. |
Március 21. | 春社日 | Haru shanichi | Haru sanicsi | Más néven 春社 (Harusa, Sunsa). |
Március 18. – Március 24. | 春彼岸 | Haru higan | Haru higan | A Sunbun körüli hét nap. |
Április 17. | 春の土用 | Haru no doyō | Haru no dojó | |
Május 2. | 八十八夜 | Hachijū hachiya | Hacsidzsú hacsija | Szó szerinti jelentése: 88 éjszaka (Rissun óta). |
Június 11. | 入梅 | Nyūbai | Nyúbai | Szó szerint belép a cuju, azaz a monszun, az esős évszak. |
Július 2. | 半夏生 | Hangeshō | Hangesó | A 72 Kó egyike. Egyes területeken 5 nap szabadságot kapnak a földművelők. |
Július 15. | 中元 | Chūgen | Csúgen | Néha Zassecunak számít. |
Július 20. | 夏の土用 | Natsu no doyō | Nacu no dojó | |
Szeptember 1. | 二百十日 | Nihyaku tōka | Nihjaku tóka | Szó szerint 210 nap (Rissun óta). |
Szeptember 11. | 二百二十日 | Nihyaku hatsuka | Nihjaki hacuka | Szó szerint 220 nap. |
Szeptember 20. – Szeptember 26. | 秋彼岸 | Aki higan | Aki higan | |
Szeptember 22. | 秋社日 | Aki shanichi | Aki sanicsi | Más néven 秋社 (Akisa, Súsa). |
Október 20. | 秋の土用 | Aki no doyō | Aki no dojó |
Sanicsi dátumok akár ±5 nappal is változhatnak. A Csúgen fix napon van. Minden más nap változhat ±1 nappal.
Néhány zasszecu több évszakban is van:
Az alábbiak a szezonális fesztiválok (japánul 節句 szekku, illetve 五節句 go szekku). A szekkuk hivatalos ünnepnapok voltak az Edo korszakban.
Nem szekku:
Április elseje különleges jelentőséggel bír Japánban. Ezzel a nappal lép életbe a kormány éves költségvetése. Vállalatok gyakran igazodnak ehhez, továbbá gyakori dátum a cégalapításhoz és fuzionáláshoz is. Sokan ezen a napon kezdenek új állásban, valamint gyakorta ezzel a nappal indul a lakás bérlemény is. Japánban április elsején indul a tanév.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.