francia király (1270-1285) From Wikipedia, the free encyclopedia
III. (Merész) Fülöp (Poissy, 1245. május 1.[1] – Perpignan, 1285. október 5.) Franciaország királya (1270. augusztus 25-étől haláláig), IX. (Szent) Lajos és Provence-i Margit fia, IV. (Szép) Fülöp édesapja volt. Születésének időpontját számos forrás különböző áprilisi napokra teszi. Így például a Magyar Nagylexikonban[2] Révai nagy lexikonát[3] követbe április 3. szerepel, a Historia Cronologica[4] április 20-át ad meg, Franciaország uralkodóinak listáján[5] április 30. szerepel.
III. Fülöp | |
![]() | |
III. Fülöp megkoronázása | |
Ragadványneve | Merész Fülöp |
Francia király | |
Uralkodási ideje | |
1270. augusztus 25. – 1285. október 5. | |
Koronázása | 1271. augusztus 15., Reims ![]() |
Elődje | IX. Lajos |
Utódja | IV. Fülöp |
Életrajzi adatok | |
Uralkodóház | Capeting-ház |
Született | 1245. május 1. Poissy |
Elhunyt | 1285. október 5. (40 évesen) Perpignan |
Nyughelye | Saint-Denis-székesegyház |
Édesapja | IX. Lajos |
Édesanyja | Provence-i Margit |
Testvére(i) |
|
Házastársa | |
Gyermekei |
|
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz III. Fülöp témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Édesapja halálakor éppen vele volt a VIII. keresztes hadjáraton Tuniszban, itt kiáltották ki királlyá. Koronázására 1271. augusztus 12-én került sor Reimsben, a béketárgyalásokat nagybátyjára, Anjou Károly szicíliai királyra bízta, aki 10 évre kötött fegyverszünetet. Gyengekezű, befolyásolható uralkodó volt, Merésznek a harcmezőn mutatott kiváló lovagi erényei miatt nevezték. A műveletlen, de igen vallásos Fülöp eleinte az Isteni színjátékban is megénekelt Pierre de la Broce, később pedig nagybátyja, Anjou Károly befolyása alatt uralkodott.
Nagybátyjától, Alphonse de Poitiers-től már koronázása évében megörökölte Toulouse grófságát, Poitou-t és Auvergne egy részét, amelyből Alphonse végakaratának megfelelően Avignon környékét, az ún. Comtat Venaissint X. Gergely pápának adományozta. 1274-ben megvásárolta Nemours-t. Több évnyi tárgyalást követően 1279-ben kötötte meg az amiens-i szerződést I. Eduárd angol királlyal, aki Guyenne birtokosaként a francia király hűbérese volt, amelyben átadta az angol uralkodónak Agenais-t a nagybátyai örökségből. 1284-ben fivére, I. Pierre d'Alençon halálával Alençon ura lett, és Perche-et is megszerezte. A területeket a királyi birtokok közé csapta.
I. Henrik király 1274-ben bekövetkezett halála után beavatkozott a Navarrai Királyság ügyeibe, és elérte, hogy a később IV. (Szép) Fülöpként ismert trónörököse feleségül vegye az anyja, Artois-i Blanka navarrai királyné és Ferdinand de la Cerda kasztíliai és leóni trónörökös gyámsága alá helyezett trónörököst, Navarrai Johannát.
Fülöp mindenben támogatta nagybátyja, Anjou Károly szicíliai törekvéseit az 1282-es szicíliai vecsernye mészárlásait követően. Ennek köszönhetően IV. Márton pápa kiközösítette a térséget megszerző III. Péter aragóniai királyt, és Merész Fülöp kisebbik fiát, Charles de Valois-t tette meg Aragónia királyának. Trónt azonban nem sikerült szerezni a koronához, mert a III. Fülöp által támogatott ún. aragóniai keresztes háború (1284 – 1285) csúfos vereséggel végződött a franciák számára, ráadásul az utánpótlás hiányától és járványoktól gyötört sereg visszavonulása közben Perpignan városában maga a király is odaveszett.
1262. május 28-án Clermont-Ferrandban vette el Aragóniai Izabellát, I. Jakab aragóniai király lányát. Izabella 1271-ben, a VIII. keresztes hadjáratról hazatérőben egy lóról leesve halt meg, Calabriában. Éppen ötödik gyermekükkel volt terhes.
E házasságból született:
1274. augusztus 24-én Merész Fülöp másodszor is megnősült, ezúttal Vincennes-ben. Választottja Brabanti Mária, III. Henrik brabanti herceg és Burgundi Adelhaid lánya volt, aki férje halála után kolostorba vonult, és 1321-ben halt meg.
E házasságból született:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.